# data[].attributes.body
Navn: Karl

Alder: 100 år

Bolig. Karl bor i eget hjem, men han kommer senere i aflastning, da han har brug for mere hjælp.

Relationer: Karl har to døtre, de bor langt væk fra ham så de ses ikke så tit, Karls kone Misse er død.

Værdier: Karl trænede meget med vægte, men efter han har fået urinvejsinfektion, er der ikke så meget træning til ham , han hader grøntsager. Normalvis lavede karl mad selv og kørte bil, men bilen får han ikke længere lov til at køre i og maden kommer lidt af gangen.

Funktionsnedsættelse: Karl er ved at komme sig over hans urinvejsinfektion.

# data[].attributes.body
Refleksion:

Gruppe arbejdet gik fint, vi fik snakket sammen i gruppen og der blev aftalt hvordan vi skulle komme i kontakt, hvis der var noget vi ikke forstod snakkede vi om det. Det var så fedt at snakke om rehabilitering synes jeg .

# data[].attributes.headline
Hvordan vurdere du at borgerens livskvalitet er og hvorfor?

# data[].attributes.subject
Hvordan vurdere du at borgerens livskvalitet er og hvorfor?

# data[].attributes.body
Livskvalitet er den enkelte borgers egen oplevelse af om man har det godt, og om man har et godt liv. Vi skal hjælpe borgeren med at have en god livskvalitet, og lave ting som han/hun er glad for  k sammen

Karls livskvalitet :  Siden han har fået en urinvejsinfektionen har han ikke haft det , så godt med sig selv . Han følger sig hjælpeløs fordi at han ,plejer altid at gør sin tiden selv.  Og han har også mest meget løst til at ses med hans famille. Hvilke det også gør det , svært for dem at ses med ham.

Karl bor hjemme i eget hus, men han flytter senere i aflastning da har har brug for mere hjælp, han har stadig hans eget værksted derhjemme, som han har haft i 40 år. Relationer: Karl har to døtre, men de bor langt væk fra Karl så de ses ikke så tit og Karl er ikke så god til at ringe, Karl har mistet sin kone Misse. Psykologiske forhold: Karl har det ikke så godt med sig selv for tiden, han er ved at komme sig over sin urinevejsfektion, som har taget har taget hårdt på ham, da der har været flere ting han skulle have hjælp til, så han har det ikke godt med sig selv. Stemning: Han har svært ved at se nogen gode ting lige nu. Lige nu har han ikke en god livskvalitet.

# data[].attributes.body
Jeg har undersøgt begrebet ”den rehabiliterende tilgang” og kan forklare, hvad det betyder.

Jeg kan demonstrere, hvordan Jeg yder praktisk og personlig hjælp ud fra den rehabiliterende tilgang.

Jeg kan forstå og forklare faggruppens funktion i forhold til at støtte borgeren i mestring af eget liv.

Jeg har kendskab til, hvad indre og ydre motivation er.

# data[].attributes.body
Socialstyrelsens principper for rehabiliteringsforløb

Borgeren skal deltage aktivt. Dvs at det er vigtigt vi får vide hvad er kalas ønske. Hvad kan motivere ham til at være aktiv. Hvad er hans hobby. Os som fagpersoner  skal  have et godt , samarbejde med karl.

Forløbet skal tilrettelægges individuelt efter karls
behov.

Forløbet skal tage udgangspunkt i Karls livssituation.

vi  skal lave et  mål og delmål og aftales, hvornår målene
skal være nået, med Karl

vi som SSA/ SSH skal arbejde sammen om det

Forløbet skal opleves sammenhængende af med karl.

karl og os som fagpersoner   skal hjælpes ad med at plan-
lægge

Forløbet skal tage udgangspunkt i sikker viden.

# data[].attributes.body
Beskriv 2 eksempler på hvordan I yder praktisk og personlig hjælp ud fra den rehabiliterende tilgang.

Jeg guider verbalt Karl til at komme ud af sengen

Jeg hjælper Karl med at komme hen til sin badestol, så han selv kan vaske sin krop

# data[].attributes.headline
-	Vælg to andre teorier/metoder i har arbejdet.  Vis at du kan koble teori/metode sammen med praksis. (brug gerne billeder, illustrationer eller andet)

# data[].attributes.subject
-	Vælg to andre teorier/metoder i har arbejdet.  Vis at du kan koble teori/metode sammen med praksis. (brug gerne billeder, illustrationer eller andet)

# data[].attributes.body
Mestring er en måde og klare nye situationer på, både fysisk, psykisk og socialt.

Mestring: Karl var før en meget selvstændig mand, han er meget bestemt og vil helst klare tingene selv, men da Karl begynder at blive svagere, beslutter vi  for at han skal i aflastning.

Det var lidt hårdt for karl, for når han er vent til at klare hverdagen selv . er det da lidt hårdt at for ham at skulle have hjælp fra andre.Vi har fået kontakt til hans famille så de også , kunne søgte og forklar Karl hvorfor vi er der hos ham. Da karls famille fik snakket med ham , kun han godt  forstår det hele igen.

Karls evne til at mestre afhænger af situationen, her fik jeg koblet hans døtre på og han kunne se hvorfor han skulle i aflastning.

ADL- aktiviteter, det er vigtigt vi kender til begrebet Almindelig daglig livsførelse, det er et fagbegreb vi bruger til at beskrive alle de aktiviteter vi laver i dagligdagen, som vi ønsker at gøre.

ADL inddeles i fritidsaktiviteter, personlige aktiviteter og arbejdsaktiviteter, adl bruges til når vi fagpersoner skal vurdere borgerens funktionsevne.

Personlige aktiviteter: Karl har svært ved selv at tage tøj på og børste tænder

Arbejdsaktiviteter: Karl har svært ved almindelige ting så som have arbejde, som han godt kunne før.

Fritidsaktiviteter: Karl trænede meget før, men efter hans influenza har han ikke haft energien til det.

Karl bor hjemme i eget hus, men han flytter senere i aflastning da har har brug for mere hjælp, han har stadig hans eget værksted derhjemme, som han har haft i 40 år. Relationer: Karl har to døtre, men de bor langt væk fra Karl så de ses ikke så tit og Karl er ikke så god til at ringe, Karl har mistet sin kone Misse. Psykologiske forhold: Karl har det ikke så godt med sig selv for tiden, han er ved at komme sig over sin urinevejsfektion, som har taget har taget hårdt på ham, da der har været flere ting han skulle have hjælp til, så han har det ikke godt med sig selv. Stemning: Han har svært ved at se nogen gode ting lige nu. Lige nu har han ikke en god livskvalitet.

Praktisk og personlig hjælp ud fra den rehabiliterende tilgang

Jeg guider verbalt (med ord) til at Karl kan komme ud af sengen

Jeg hjælper Karl med at komme hen til sin badestol, så han selv kan vaske sin krop

Jeg giver rollatoren til Karl, så han selv kan gå fra rum til rum, så han er mere selvstændig.

# data[].attributes.body
Karls udfordringer med ADL-aktiviteter

Karl er ikke i stand til at tage tøj på selv og skal have hjælp til dette undtaget trøje/skjorte.

Karl kan godt selv spise når maden er blevet serveret. Men kan ikke selv hente maden eller drikke og kan have problemer med at skære seje ting ud. Spiser ikke grøntsager. Kan have problemer med at holde på tunge og glatte glas.

Karl kan stadig godt kommunikere og bruge teknologi.

I-ADL (instrumentel):

Karl skal have hjælp til al rengøring – både det grove og det lette. Det samme gælder hjælp til tøjvask. Han er pga. urinvejsinfektionen ikke i stand til at udføre fysisk arbejde af nogen art. Smerten i de nedre regioner er for stor. Har brug for hjælp til evt. snerydning foran sit hus.

Karl har inden blodproppen selv lavet mad, men er ikke i stand til det mere. Derfor skal han have hjælp til både madlavning og servering. Karl kan ikke længere køre bil og kan derfor ikke købe ind og skal have hjælp til dette. Karl har ingen appetit grundet lidt feber fra infektionen stadig. Karl kan have brug for at få udarbejdet et væskeskema.

Før blodproppen og urinvejsinfektionen kunne Karl også godt arbejde lidt på sin bil, men det kan han slet ikke mere og bilen er sat i garage på ubestemt tid. Karl kan ikke vaske sin bil mere.

Fritids-ADL

Karl plejede at træne med håndvægte hver dag, men kan ikke gøre det mere pga. smerterne og feber fra infektionen. Karl skal i gang igen med at træne kroppen.

Karl har været bilforhandler og automekaniker og bilentusiast i mange år, men han kan ikke længere gå på biludstilling grundet blodproppen og urinvejsinfektionen.

Karl kan ikke længere tage ud til sine børn og har mistet livsmodet og energien til at være sammen med sin familie.