# data[].attributes.body
453, Attila hun uralkodó halála után szétesett a Hun birodalom. Ezután germán népek telepedtek le hazánkban. Az avarok Baján kagán fejedelem vezetésével kiűzték a germán népeket és letelepedtek az Alföldön(568). 822 körül összeomlott az avar Kaganátus, mivel Nagy Károly frank uralkodó több hadjáratot is indított ellenük. Nyugat-Dunántúlon frank területek lettek. Délen és Észak-Nyugaton Morva népek éltek.

# data[].attributes.body
1177-ben született Esztergomban III. Béla második fia ként. Eredetileg idősebb testvére, Imre volt az Árpád-házi trónörökös, de halála után András vette át a trónt. 1205. május 29-én koronázták királlyá. 1235-ig, haláláig volt Magyarország királya. Utódja elsőszülött fia, IV. Béla.

# data[].attributes.body
Ez a vallás elég fiatal, mert a kr. utáni 7. században jött létre. Keletkezésének helyszíne Mekka, ahol Mohamed az ottani kereskedőktől hallott különböző vallásokról és "látomásainak" hatására új tanokkal lépett fel. Tanai az arab hagyományok, illetve a keresztény és zsidó vallásra épültek. Az Arab-félsziget jelentős részén elterjed ez a vallás.

# data[].attributes.body
Nyugat-Európában a világi és az egyházi hatalom, egymás mellett létezett. A kora középkorban  fokozatosan eltávolodott egymástól a nyugati és a keleti keresztény egyház. Nyugati egyház nyelve: latin. A keletié pedig a görög.

# data[].attributes.body
A román stílus  Nyugat és Közép-Európában alakult ki a 11. és a 12. században. Félköríves dongaboltozat jellemző rá. Római hagyományokat követi.

# data[].attributes.body
A feudalizmus olyan társadalmi, jogi, gazdasági és politikai berendezkedés amely a hűbérurak, vazallusok és szolgák közötti kölcsönös magánjogi kapcsolatok rendszerére épül.

# data[].attributes.body
Kr. u. II. és III. század folyamán a germánok keleti irányba húzódtak, és be-betörtek a Római Birodalomba. Kr u. 375 körül a Volga vidékén események történtek. A kelet felé vonuló keleti Gótok (germán népcsoport) szembeszálltak a nyugat felé menő hunokkal. A nyugat felé menekülő gótok inidították meg a népvándorlás áradatát

# data[].attributes.body
A 12. század végétől egy új stílus jelent meg, és ez a gótika. A reneszánsz idején született, ezért barbárnak tekintették. Az épületekre a nagy ablakok a jellemzőek, és ezt azért tudták megvalósítani, mert a tetőzetet nem csak a fal tartja, hanem a pillérek is.

# data[].attributes.body
A hunok kelet felől érkező Nomádok voltak.
A nomádok Mivel Kínába nem tudtak be törni, így nyugatra, Európa felé vándoroltak.

# data[].attributes.body
Lehet, hogy a hun temetkezési rituáléban kerültek alkalmazásra a bronzból öntött üstök. A hasonló vagy szinte azonos, változatos méretű üstök Belső-Ázsiáig nyomon követhetőek, elterjedésük szegélyezi a hun népmozgalom legvalószínűbb útvonalát.

# data[].attributes.body
A jobbágyok azok a parasztok, akik egyben harcosok is voltak, katonai szolgálattal tartoztak a királyuknak.Maguknak kellett finanszírozni a páncélt és a fegyvert. Ha nem tudták előteremti maguknak, inkább a szabadságukról mondtak le, így elszegődtek egy-egy földesúrhoz

# data[].attributes.body
Különféle dolgokkal kellett hozzájárulni a földesúrnak, és a királynak. Termény, vagy pénzjáradék is lehetett.
A robot elsősorban a földesúr földjein történt, a majorságon (allódium).

# data[].attributes.headline
Az embereket sújtotta járványok és éhínségek

# data[].attributes.subject
Az embereket sújtotta járványok és éhínségek

# data[].attributes.body
Nyugat-Európa fejlődése megtorpant, majd átmenetileg vissza is esett. Éhínségek jelentkeztek, mert a népesség gyorsabban nőtt, mint amilyen gyorsan a mezőgazdaság termelt. Ez által még túlnépesedés is keletkezett. Aztán jöttek a Keletről érkező hajósok, akik nem csak a rakományukat hozták... Hanem a "Fekete halált" is. Ismertebb nevén a Pestis. A túlnépesedés miatt iszonyat gyorsan terjedt, és fertőzésének súlyossága miatt gyorsan haláloztak el tömegek. Csak Európának a 30-60%-a meghalt...

# data[].attributes.body
Reneszánsz, jelentése: újjászületés. A stílus az e világi életre összpontosított. Az embert dicsőítette. Az építészetében megjelentek a kupolák, görög oszlopok. A vallási témák mellett megjelentek az antik témák is.

# data[].attributes.body
A lovaggá válást hosszú tanulási folyamat előzte meg. A nemes gyerekek apródnak álltak , hogy megtanulják használni a fegyvereket. Később fegyverhordozó kamaszok lettek, akik elkísérték az urukat a csatába. A lovaggá avatás szertartásán a jelölt megkapja a fegyvereit, és esküt tesz.

# data[].attributes.body
Az első szerzetesi közösségek Keleten alakultak ki. A VI. századtól Nyugaton is megjelentek. Kolostorokban éltek és szigorú belső előírásaik voltak.

# data[].attributes.body
Csökken az egyház tekintélye. A hívek  jelentős része elégedetlenek voltak.Az újítók, helyreállították a szerzetesi rendeket és elvették az egyházi méltóságok megvásárlásának gyakorlatát. Bevezették a cölibátust.

# data[].attributes.body
Az oktatás nyelve a latin volt. Minden egyetem önkormányzattal rendelkezett. Ezt a rektor vezette. Az első egyetemek között volt: a Bolognai, Párizsi és az Oxfordi egyetem.

# data[].attributes.body
Nagyon kevesen jártak iskolába. Az első színvonalasabb iskolákat a kolostorok működtették. Ahogy megjelentek a városok, a városi iskolák keletkeztek. A világban több szakemberre volt szükség, ezáltal több iskola keletkezett.

# data[].attributes.body
A középkorban gyakoriak voltak a vallásos mozgalmak. Egyre többen szerettek volna el elzarándokolni Jeruzsálembe, de az a terület már évszázadok óta muzulmán volt. II. Orbán pápa 1095-ben keresztes hadjáratot indított, hogy felszabadítsák a Szentföldet. a pápa szavára egész Nyugat-európa megmozdult, és 1099-ben elfoglalták Jeruzsálemet.

# data[].attributes.body
Széles körben elterjedtek a vízimalmok, hatékonyabb eszközöket kezdtek gyártani, mint pl. a rokka.

# data[].attributes.body
Egy középkori város lényege az országon belüli önállóság, az önkormányzat. A városi polgárai szabadon választhatták bíráikat. Egy összegben fizették az adójukat a földesúrnak és a királynak. Egy polgár nem volt se nemes, se jobbágy.

# data[].attributes.body
Céheknek nevezzük azokat a társulásokat, amelyekben közös mesterséget űző iparosok tömörültek, hogy közösen álljanak ki jogaikért, érdekeikért, és megszervezzék saját életüket.

# data[].attributes.body
A 8. századben Európa nyugati részén létrejött egy erős birodalom: a Frank Birodalom. Az arabokat legyőző hadvezér unokája, Nagy Károly a lovasságára támaszkodva elkezdtett terjeszkedni. A Rajnától keletre élő germán törzseket, keleten a Kárpát-medencében lakó avarokat, a Pireneusokon átkelve a félsziget északi részét, mind elfoglalta és birodalmához csatolta.

# data[].attributes.body
768-814
Tekintélyét és jó kapcsolatát az egyházal jelzi, hogy 800-ban a pápa Rómában császárrá koronázta. Emiatt a Római Birodalom örökségén megint két császárság osztozott.
Nagyapja, Martell Károly a délről támadó arabokat visszaverte, ezáltal megvédve Európát, és megakadályozva az iszlám terjeszkedését.

# data[].attributes.body
800 után a Birodalom hódításai leálltak. Ez annak volt köszönhető hogy a szabad harcokos a nagyobb birtokosok függőségébe kerültek, így meggyengült Nagy Károly katonai ereje. A terjeszkedés nem jelentett problémát, inkább az elfoglalt területek összefogása és irányítása. A könnyebb kezelhetőség érdekében Károly grófságokra osztotta fel birodalmát, ezek élén a comes állt aki a király nevében és a bevételek harmadának fejében irányította a rábízott tartományt. Ennek ellenére Károly is folyamatosan járta az országot, felügyelet alatt tartva ezzel grófjait.

# data[].attributes.body
A Koránban ezek szerepelnek:
1. Hit Allahban az egyetlen Istenben és prófétájában Mohamedben
2. Napi ötszöri ima a szent város, Mekka felé fordulva.
3. Kötelező alamizsnaosztás a szegényeknek.
4. Ramadán havi böjt betartása(napkeltétől napnyugtáig tilos enni és inni)
5. Minden igazhitű életében egyszer Mekkába kell hogy zarándokoljon.

# data[].attributes.body
Mekkában Mohamed elkezdte hirdetni a tanait, amik a szegényebbeknek kedvezőek voltak, ezért a gazdag kereskedők kiűzték Mohamedet Mekkából. Ez 622-ben történt, és hidzsrának hívták. Ez az év vált a Mohamedán időszámítás kezdetévé. Mohamed a Mekkához közeli Medinában talált menedéket.

# data[].attributes.body
Építészeti elem.Tömege sokkal nagyobb mint az oszlopnak, így sokkal hatékonyabb boltívek tartására.

# data[].attributes.body
Nem letelepedett nép, amely állandó lakhely nélküli, főleg állattenyésztéssel és vadászattal foglalkozik.

# data[].attributes.body
A jobbágyságot korábbi rabszolgák, colonusok és a germán parasztok alkotják.

# data[].attributes.body
A Kárpát-medencébe való letelepedésünk után már nem a hódítás volt a célunk, hanem a zsákmányszerzés valamint a nyugati hatalmak katonai erőinek lekötése volt.Egész Európát bejárták, szokatlan harcmodorukkal kezdetben hatalmas sikereket aratva. Legjobban a lovon ülő hátrafelé nyilazó emberek nyűgözték le az ellendségeket.Viszont a könnyűlovasság, amivel a magyarság rendelkezett, hosszú távon nem tudta felvenni a harcot a nehézpáncélba öltözött ellenfelekkel és a hatalmas, kőből épült várakkal.

# data[].attributes.body
Néhány kisebb vereség már a 930-as évek  során jelezte a szerencse megfordulását, de a súlyos csapás 955-ben, Augsburgnál következett be, ahol a megtámadott tartományok egyesített seregeivel találták szembe magukat.Ez nem csak nagy emberveszteséget, de egy korszak alkonyát is jelentette , például  a gyászmagyarok. A kalandozások egy ideig déli irányba még folytatódtak, de 970-re a bizánciaktól elszenvedett vereségek is túl nagynak bizonyultak. Ekkor indította és véreztette el vegyes felállású, orosz-bolgár-besenyő-magyar seregét Szvjatoszlav kijevi fejedelem.

# data[].attributes.body
Árpád és dédunokája, Géza a hagyományosan nagyfejedelem formában fordított titulussal fordul elő egy görög és egy latin nyelvű forrásban, ezért feltételezett országukat Magyar Nagyfejedelemség néven is szokás említeni. A 9. század végén a Kárpát-medencébe költöző Magyar Fejedelemség  és a feltételezhető többi magyar fejedelemség  a Hun Birodalom, majd az Avar Kaganátus örökébe lépve a közép-európai steppe birodalmak sorát zárja le, amik a nem-római típusú államiságot képviselték a térség népvándorláskori történelmében.

# data[].attributes.body
A 955. évi augsburgi csata  után a legyőzött magyarokat a szász seregek megölték, hét harcos kivételével. Őket fülüket levágva megcsonkították és megalázásként gyalog indították útnak, hogy legyen, aki figyelmeztetésként elviszi a vereség hírét hazájukba. Őket nevezték a gyászmagyaroknak.

# data[].attributes.body
A magyarok elkezdtek vándorolni, és az új szálláshelyüket Levédiának nevezzük. A Don és Dnyeper folyó vidékére tehető. A 9. század első felében a nép kettő felé vált. Az egyik keletre Perzsia felé indult, a másik nyugatra Etelköz (folyóköz) felé. Etelközben a hét vezér vérszerződést kötött, és 896-ban bevonultak a Vereckei-hágón keresztül a Kárpát-medencébe.

# data[].attributes.body
972-ben az új öröklési rend, a primogenitúra miatt ő lett az új magyar Árpád-házi fejedelem, Taksony utódja. Fontos szerepet játszott az államalapításban, hiszen a fia, István nem tudta volna nélküle megalapítani az országot. Géza céltudatos és kemény vezetője volt az épülő országnak. Felesége erdélyi Gyula lánya, Sarolt volt, így megszerezte a keleti országrész támogatását.

# data[].attributes.body
Etelközben, 850 körül megalapították a magyar sztyeppállamot. Álmos vezér lett az uralkodó. Álmos, Előd, Ond, Kond, Tas, Huba, Töhötöm a 7 vezér vérszerződést kötött. A vérszerződés abból állt, hogy a 7 vezér a karját megvágta és a vérét egy tálba csurgatták.

# data[].attributes.body
973-ban Géza a követőivel elment a német-római császárhoz, I. Ottóhoz. Itt területért cserébe keresztény hittérítőket és lovagokat kért. Elérte a célját, Vajk feleségül vette Gizella bajor hercegnőt. Házasságuk miatt rokonságba kerültek az Árpádok a császári uralkodócsaláddal. Ezzel létrejött a magyar állam.

# data[].attributes.body
Ekkoriban Magyarország törzsekből állt, ezért egységesíteni akarta őket. Ezt a keresztény vallással próbálta elérni. Ezen kívül még új törvényeket és regálékat vezetett be, mint pl. a sómonopólium. A nemzetségi vezetőknek és a lovagoknak is adott földet

# data[].attributes.body
Olyan öröklési rend, melyben a szülők tulajdonát, birtokait vagy rangját az elsőszülött fiúgyermek örökli meg.

# data[].attributes.body
Az államkincstárt illető, királyi felségjogon szedett jövedelmek.

# data[].attributes.body
A hét magyar törzs vezérének szövetsége, amelynek célja az volt, hogy közös erővel találjanak maguknak új hazát.

# data[].attributes.body
Nemes fiatal fiú, aki az uralkodók, főurak belső szolgálatában volt.

# data[].attributes.body
Olyan apród, aki a háborúba, vagy kalandozásra tartó lovag fegyvereit vitte.

# data[].attributes.body
Esemény, amely alatt egy nép elfoglal egy új hazát.

# data[].attributes.body
Felsőoktatási intézmény, tudományok oktatásával és kutatásával foglalkozik.

# data[].attributes.body
A várost irányító választott testület.A középkorban a város legfőbb alappillére, mely biztosítja a város létét a feudális környezetben.

# data[].attributes.body
Középkori (leginkább olasz és francia) városok polgárainak vagy önálló közössége.

# data[].attributes.body
Hidzsra: Kr.u. 622-ben Mohamed Mekkából való kivonulása.
Korán: az Iszlám Szent Könyve, akárcsak a Kereszténységnek a Biblia.

# data[].attributes.body
comes: gróf

# data[].attributes.body
Istvánt 1000-ben (egyesek szerint 1001-ben) koronázták meg mint Magyarország 1. királya. Ez a lépés viszont Koppányt feldühítette, mert a hagyomány azaz a szeniorátus szerint őt illette a trón. Istvánt a primogenitúra szerint koronázták meg, mert ez az öröklődési mód az elterjed a Kereszténységben. Koppány lázadást sújtott István ellen, de István legyőzte őt. Egyesek szerint ez Istvánt lesújtotta mert a saját családjának egyik tagját és a népének a tagjait kellett megölnie.

# data[].attributes.body
Apja Géza Fejedelem, aki lépéseket tett a pogány nép keresztény hitre térítése érdekében. Ezzel lefektette az alapokat egy új állam létrekövéséhez, és beilleszkedett a középkori Európába, így elismertette a magyarságot más államokkal. Elsőszülött fia Ottó akinek a születése 1000-1002-re tehető, illetve halála 1002 környékére. Második fia Imre, aki vadászbalesetben hunyt el.

# data[].attributes.body
Magyarországot vármegyékre bontotta, hogy könnyebb legyen az irányítás. Ez a Frank Birodalom mintájára történt. A vármegyék élén az ispán állt, akinek a szolgálatában a várjobbágyok álltak. Két érsekséget is létrehozott: a Kalocsait és az Esztergomit. A mai napig az esztergomi érsek áll a magyarországi egyház élén.

# data[].attributes.body
tágabb értelemben az akaratlagos nőtlenség

# data[].attributes.body
Ügyesen használta ki az ország érdekében a papság és a Német-római Császárság küzdelmét.Növelte a királyi család tekintélyét belföldön és külföldön egyaránt. A rokoni szálakat kihasználva meghódította Horvátországot. Igyekezett, hogy a problémákat, törvényekkel oldja meg. Törvényei, védték a magán tulajdont. Törvényeiben erősítette meg az egyházat és fellépetta a pogány szokások ellen.

# data[].attributes.body
László halálát követően Kálmán vette át a hatalmat. Eredetileg papnak nevelték. Ő szintén törvényekkel próbálkozott. Lászlóhoz hasonlóan ő is a magántulajdont vette előtérbe. Enyhített László törvényein. Elrendelte, hogy a fiúágon kihaló nemzetségek birtokaira háromlási jog jár.

# data[].attributes.body
Kálmán délnyugaton folytatta a terjeszkedést: megkezdte a dalmát városok (Trau, Zára, Spalato) hódoltatását. 1102-ben horvát királlyá koronázták, ezzel létrejött a magyar-horvát perszonálunió, amely 1918-ig fennállt.

# data[].attributes.body
olyan szövetség két állam között, amelyben azonos uralkodó személye, de mindkét állam nagy belső önállósággal rendelkezik

# data[].attributes.body
valamely jognak visszaszállása arra, aki azt másra átruházta.

# data[].attributes.body
a réginek átalakítása valamely új eszme, elv aktív keresztülvitelével

# data[].attributes.body
A Magyar Fejedelemség az első államnak tekintett képződmény volt a Kárpát-medence területén, amelyet a honfoglalás után, 895 környékén alapítottak meg, és amelynek államisága az egy évszázados léte folyamán fokozatosan alakult ki.

# data[].attributes.body
Ha a jobbágynak se pénze, se terménye nem termelődött a telkén, akkor munkajáradékkal, azaz ingyen munkával kellett hozzájárulni a feletteseinek.

# data[].attributes.body
Ember központúság. Az emberi méltóság iránti tisztelet, a társadalmi élet kedvező feltételeinek megteremtéséről való gondolkodás mód.

# data[].attributes.body
A nagybirtokosok hatalmi növekedése az egyik előzménye.
1222-ben Fehérváron adatták ki az arany függőpecséttel ellátott oklevelet. A levél 31 cikkelyből állt. Többek között az aranybulla védi a szervienseket, korlátozza a király hatalmát és megtalálható benne egy ún. ellenállási záradék is.

# data[].attributes.body
Városokban létrejött tanulmányi intézmény, ami nem felső oktatásnak számít.

# data[].attributes.body
1216-ban a trón megszerzése érdekében el kellett kezdeni az eddig halogatott keresztes hadjáratot. A hadjárat idejére János érsekre bízta az ország kormányzását. Splitben szállt hajóra, majd Cipruson keresztül a Szentföldre. 1218-ban fölvették a Jeruzsálemi Szent János Ispotályos Lovagrendbe. Később felvette a Jeruzsálem királya nevet. A keresztes hadjárat közvetíthette a később kiadott Aranybullában foglalt egyes rendelkezések alapelveit. Mikor a szentföldről hazatért, polgárháborús állapot fogadta.

# data[].attributes.body
III. Béla 1148-ban Esztergomban született, 1196-ban Székesfehérváron hunyt el. III. István után "Nagy" Béla került a trónra. Szigorú törvényeinek köszönhetően rendet rakott az országban és Horvátországot el is foglalta.Korának egyik leggazdagabb uralkodója volt.

# data[].attributes.body
az új pénz kisebb súlyú volt, vagy kevesebb színezüstöt tartalmaz

# data[].attributes.body
uralkodók által használt fémpecsét, amely a vele ellátott ünnepi okirat, kiadvány hitelét jelezte.

# data[].attributes.body
Jelentős építkezéseket folytatott: az esztergomi királyi palotát és a Szent Adalbert-székesegyház fényűzően átépíttette, és bővíttette a székesfehérvári Nagyboldogasszony-bazilikát is, mely a magyar koronázó- és királytemetkezési templomként ismeretes. Az ott koronázott 37 és eltemetett 15 uralkodó között egyaránt megtaláljuk Bélát. Élete utolsó éveiben a magyarországi építészetre a korai gótika gyakorolt nagy hatást.

# data[].attributes.body
Az Árpád-kor az államalapítástól (1000-től) egészen 1301-ig, az Árpád-ház férfiágának kihalásáig tartott, mindaddig az uralkodók Árpád nagyfejedelem leszármazottjai közül kerültek ki. A korszak I. István koronázásával kezdődött, és III. András halálával zárult, és 23 király 301 évig tartó uralmát jelenti. Az Árpád-kort követte a vegyesegyházi királyok kora.

# data[].attributes.body
Oklevelek kiadásával foglalkozó intézmény. A kancellária létrejöttével maradtak fent az első írásos nyelvemlékeink.

# data[].attributes.body
pogányságban elterjed öröklési rend, a család legidősebb férfi tagja örököl

# data[].attributes.body
A jobbágyok által megtermelt termény egy tized részének beszolgáltatása az egyház részére

# data[].attributes.body
A bárók illetve a nemeseknek nem egy pozitív véleményük volt IV. Béláról. Ennek az volt az oka hogy azokat a birtokokat amiket apja, II. András adományozott, azokat visszavette, mert szerette volna visszaállítani a királyi hatalom III. Béla-kori tekintélyét.

# data[].attributes.body
IV. Béla segítségért fordult Európa uralkodóihoz, de csak az osztrák őrgróf érkezett segítséggel. Az országot 3 irányból érte támadás, eközben Pesten a kunokat tatár kémeknek hitték, ezért megölték Kötöny kun fejedelmet és kíséretét. 1241 április 11-én a magyarok elvesztettek egy csatát Muhi közelében ami mértékét tekintve megsemmisítő volt. A tatárjárás végére az emberveszteség 20 és 50% közötti értékre tehető.

# data[].attributes.body
IV. Béla szakított korábbi politikájával, és adományokat juttatott híveinek. A birtokadományok egyik feltétele lett a kővárak építése mert félt attól hogy a tatárok visszatérnek. Ezek hatására a bárók jelentősen megerősödtek.

# data[].attributes.body
A királyi káplánok és a kancellária főfelügyelője.

# data[].attributes.body
legfontosabb tisztségeket viselő nagybirtokos

# data[].attributes.body
királyi szolgáló, 1267-től már nemeseknek nevezték őket