# data[].attributes.headline
Mõnu ja mängulisus, katsetamine ja riskide läbimängimine - loovus ja tegevuslikkus muutuste juhtimisse, sest need sõltuvad alati kontekstist.

# data[].attributes.subject
Mõnu ja mängulisus, katsetamine ja riskide läbimängimine - loovus ja tegevuslikkus muutuste juhtimisse, sest need sõltuvad alati kontekstist.

# data[].attributes.headline
Kui juhi ja kollektiivi arusaamad muutumisvajadusest on erinevad - kuidas siis?

# data[].attributes.subject
Kui juhi ja kollektiivi arusaamad muutumisvajadusest on erinevad - kuidas siis?

# data[].attributes.body
Koolijuht kui muutuse algataja --> AGA kuidas meie riigis määratakse koolijuhte?

# data[].attributes.body
Kultuuri muutmisel on oluline seda teha korraga erinevatel tasanditel (juhtkond, õpetajad jne) ja kooskõlastatult, kuidas saavutada tasakaalu ja kõigi kaasatust?

# data[].attributes.body
Kas õpiringis, kus õpetaja saab ise seada uuritava teema ei teki oht, et õpetaja valib nö mugavusteemasid, mis võib takistada arengut olulistes valdkondades?
Vastus: jah, see oht on olemas. selle maandamise üheks vahendiks on planeeritud edutegurite küsimustikul põhoinev kaardistus-/analüüsivahend. lisaks saab ju rakendada erinevate huvigruppide (õpiring - juuhtkond - juhtrühm (kus on ka lastevanemate ja õpilaste esindajad)) sisendit. siin on nähtavasti lahendusmustrid üsna juhtumispetsiifilised

# data[].attributes.headline
Milline roll võiks olla selle mudeli arendamisel lastevanematel ja kogukonnal? Kui keskmeks on mitte individuaalne muutus, vaid uute sotsiaalsete praktikate teke ...

# data[].attributes.subject
Milline roll võiks olla selle mudeli arendamisel lastevanematel ja kogukonnal? Kui keskmeks on mitte individuaalne muutus, vaid uute sotsiaalsete praktikate teke ...

# data[].attributes.body
Kas aluseks võiks võtta ka mõne baasvajaduste süsteemi? Nt enesemääratlusteooriast: autonoomia, tajutud kompetents ja seotus (relatedness) ja vaadata, kuivõrd erinevad praktikad osapoolte baasvajadusi arvestavad/toetavad.

# data[].attributes.headline
Rääkisite, et keskendute pehmele muutusele (humanistlik lähenemine vs turnaround - oli vist see termin). Mis hetkel tuleb otsus, et pehmelt ei saa. Mis on siis järgmine samm? Koolipidaja sekkumine?

# data[].attributes.subject
Rääkisite, et keskendute pehmele muutusele (humanistlik lähenemine vs turnaround - oli vist see termin). Mis hetkel tuleb otsus, et pehmelt ei saa. Mis on siis järgmine samm? Koolipidaja sekkumine?

# data[].attributes.headline
Muutuste juhtimise mudel on kultuuri- ja psühholoogiakeskne, kuid kuidas on arvestatud takistustega materiaalses keskkonnas ja vahendites (hetkel väga tõusev uurimissuund sotsiaalsete muutuste ja kommunikatsiooni juhtimisel ka TÜ sotsiaalteadlaste seas)? Nt toetava füüsilise töökeskkonna ja nö tööriistakasti puudumine.

# data[].attributes.subject
Muutuste juhtimise mudel on kultuuri- ja psühholoogiakeskne, kuid kuidas on arvestatud takistustega materiaalses keskkonnas ja vahendites (hetkel väga tõusev uurimissuund sotsiaalsete muutuste ja kommunikatsiooni juhtimisel ka TÜ sotsiaalteadlaste seas)? Nt toetava füüsilise töökeskkonna ja nö tööriistakasti puudumine.

# data[].attributes.body
kuidas ületada vastuolu selles, et kui tahta viia läbi muutusi koolis, aga õpetajad õpivad paremini nn "võõra" kolleegi käest? - need kaks ei pruugi tahta/toetada samasugust muutust

# data[].attributes.headline
Kuidas mõõdate (nõrkade) koolidega toimuvat muutust? Mis näitajate alusel?

# data[].attributes.subject
Kuidas mõõdate (nõrkade) koolidega toimuvat muutust? Mis näitajate alusel?

# data[].attributes.body
Muutus koolis on pikaajaline - tõenäoliselt jõuab selle perioodi raames mingi vahetulemini

# data[].attributes.body
Võiks kaaluda teie instrumentide ühitamist Digipeegliga (digipeegel.ee)

# data[].attributes.headline
Kui praegu on plaanis 7 koolipaari, st 7 nõrka kooli ja Tallinnas ka midagi sarnast, siis kuidas jõuda ülejäänud 100 nõrga koolini?

# data[].attributes.subject
Kui praegu on plaanis 7 koolipaari, st 7 nõrka kooli ja Tallinnas ka midagi sarnast, siis kuidas jõuda ülejäänud 100 nõrga koolini?

# data[].attributes.body
Vastus: kõige pealt - praeguse kontseptsiooni järgi pole sihtgrupiks nõrgad koolid. eesmärgiks pole ju "punaste laternate" "roheliseks värvimine", vaid välja töötada vahendite komplekt nüüdisaegse õpikäsituse raames sihtide poole liikuda ning selleks muutuste juhtimisvõimet tõhustada.
kui metoodika on välja töötatud ja see on ennast tõestanud, on kavas tulemust levitada "parima praktikana" T3 ehk õpiringide võrgustike kaudu.

# data[].attributes.headline
Õppekava mahu vähendamine --> güm ülikooli tarbeks, güm rakenduskõrg või kutse --> koolikultuur muutub ? 

# data[].attributes.subject
Õppekava mahu vähendamine --> güm ülikooli tarbeks, güm rakenduskõrg või kutse --> koolikultuur muutub ? 

# data[].attributes.headline
Küsimus: kas koolide arengupaarid moodustatakse sarnasuse või vastandamise põhimõttel või jääb koolidel endal valida?

# data[].attributes.subject
Küsimus: kas koolide arengupaarid moodustatakse sarnasuse või vastandamise põhimõttel või jääb koolidel endal valida?

# data[].attributes.body
Vastus:
kuni mudeli/tööriistakasti väljatöötamiseni katsume koolipaarid moodustada ikkgi sarnasuse alusel - st koolipaar maakonnakeskusest, koolipaar maapiirkonnast jne

# data[].attributes.body
Töötajate tunnustamine ja kiitmine. Panustamise märkamine, selle mitte iseenesest mõistetavalt mitte võtmine.

# data[].attributes.headline
Hindamisvahend: kas ei ole kartust, et vastatakse ootuspäraselt

# data[].attributes.subject
Hindamisvahend: kas ei ole kartust, et vastatakse ootuspäraselt