# data[].attributes.headline
1.Giv en forklaring på titlen af novellen

# data[].attributes.subject
1.Giv en forklaring på titlen af novellen

# data[].attributes.body
Marie skal til karneval, og vælger at klæde sig ud, som den her smukke og korrekte pige, Pernille, og derfor tror jeg titlen er Pernille.

# data[].attributes.headline
2.Lav en personkarakteristik af Marie og Pernille. Skriv ned, hvor det fremgår, at hun er forelsket. Notér desuden forskellene på Marie og Pernille.

# data[].attributes.subject
2.Lav en personkarakteristik af Marie og Pernille. Skriv ned, hvor det fremgår, at hun er forelsket. Notér desuden forskellene på Marie og Pernille.

# data[].attributes.body
Marie

Velhavende

Meget genert

Bange for at prøve nye ting

Tænker over hvad folk tænker om hende

Har en tjenestepige

Egen vogn(gammeldags bil)

Bor i en mindre landsby på landet

Tager undervisning inde i “storbyen”

har ikke været i kontakt med mænd før

Hun tror ikke hun kan blive forelsket igen, efter Hr. Herløv legede med hendes følelser

Pernille

Smuk

Korrekt

Selvsikker

Mere vovet og tør flere ting, end når hun er Marie

Udadvendt

Forelsket i Hr. Herløv

Ung og frisk

# data[].attributes.headline
3. Undersøg sproget.Find de sproglige billeder. Hvorfor er der anvendt så meget talesprog? Hvordan og hvor er stavemåden anderledes end i dag? Find eksempler

# data[].attributes.subject
3. Undersøg sproget.Find de sproglige billeder. Hvorfor er der anvendt så meget talesprog? Hvordan og hvor er stavemåden anderledes end i dag? Find eksempler

# data[].attributes.body
Stavemåden er anderledes når, der skal stå “å” skrives det “aa”.  Det kan man se allerede ved (første linje), andet ord.

Ved (linje 6) på første side, så står der “landsknægt” som er en der arbejder i militæret for penge, idag vil vi kalde det en “lejesoldat”

På side 2 (linje 7) siger Marie “jo jeg er net” det betyder “jo jeg er pæn,” “net” er bare et gammeldags ord, som man ikke bruger særlig ofte.

Forfatteren har anvendt talesprog, for at vi føler os “læsere” mere med i teksten. Jeg føler, når der meget direkte snak mellem personerne bliver teksten mere levende, og ikke mindst sjovere at læse. Det gør det også bedre når han bruger mange korte replikker, for det skaber mere spænding i teksten.

# data[].attributes.headline
4.Find frem til, hvordan novellen er bygget op. Passer novellen til berettermodellen? Hvor er point of no return? 

# data[].attributes.subject
4.Find frem til, hvordan novellen er bygget op. Passer novellen til berettermodellen? Hvor er point of no return? 

# data[].attributes.body
Vi kommer ind i historien midt i en handling, altså via In medias res. Der er forholdsvist en spændingskurve, da vi starter med en glad og spændt Marie, der så derefter bliver skuffet og trist over karnevallet, hvor hun så derefter mødes med Hr. Herløv og til sidst finder ud af at det bare var en spøg. Så altså kan vi konkludere at der i novellen er en spændingskurve. Vendepunkterne er at karnevallet ikke er så spor sjovt som Marie havde forventet, hvilket resulterer i at hun bliver trist. Herefter bliver hun glad og positiv, da Hr. Herløv alligevel deltager i karnevallet. Til sidst er hun så glad, men opdager at hun er blevet misledt af Hr. Herløv da hun modtager et brev fra Hr. Herløv, hvor der står at det hele var en ”latterlig spøg”. Novellen slutter forholdsvist lukket, da spændingskurven langsomt dør ind. Marie er glad pga. de hændelser der skete aftenen forinden, men modtager et brev, tilsendt af Hr. Herløv, hvor der står at det var en hele var en ”latterlig joke”.Marie mister straks sin selvtillid og glæde og bliver trist. Handlingen er kronologisk, da alt sker i rigtig rækkefølge

Point of no return er når Pernille/Marie snakker med Hr. Herløv efter de har danset sammen - Lige inden de begynder at kysse sammen.

# data[].attributes.body
Meningen med denne tekst er, at man ikke altid er den samme person, og mange mennesker har en “maske” på for at dække deres sande jeg. I teksten her kommer Marie som Pernille i håb om, at kunne komme tættere på læreren hr. Herløv. Det går fint for hende, indtil hun kommer hjem, og næste dag får et brev hvor hr. Ingerslev skriver det bare var en “lykkelig spøg”. Den slutter der med et tomt rum, som vi selv skal finde frem til, og jeg tror det fordi hr. Herløv prøvede at vise en anden side af ham selv for ikke at få følelser for hende, men da det ikke virkede, blev han nødt til at skrive et brev og bare komme videre.

# data[].attributes.body
Novellens tema er, at mange kvinder fik ikke så meget ud af tilstedeværelsen som de ønskede. Da kvinder helst skulle stå hjemme.

# data[].attributes.headline
7.Et bud på, hvorfor Herman Bang har skrevet novellen.

# data[].attributes.subject
7.Et bud på, hvorfor Herman Bang har skrevet novellen.

# data[].attributes.body
Jeg tror, han har skrevet novellen for at prøve at vise hvordan kvinder havde det dengang.

# data[].attributes.headline
8.Hvilken betydning novellen havde dengang, og hvilken betydning novellen har i dag.

# data[].attributes.subject
8.Hvilken betydning novellen havde dengang, og hvilken betydning novellen har i dag.

# data[].attributes.body
Bang prøvede jo at give et indblik i hvordan kvinderne havde det og hvordan de arbejdet i forhold til mændene.

Kvinderne var typisk hjemme i huset og lave mad og passe børn.

Tekstens betydning dengang er nok meget anderledes i forhold til i dag da man nok ikke vidste at kvinderne ville få rettigheder og stemmeret.

# data[].attributes.body
Teksten er ikke lige så aktuel som den var dengang da kvinder ikke havde rettigheder dengang. Bang prøvede jo at give et indblik i hvordan kvinderne havde det og hvordan de arbejdet i forhold til mændene.

Kvinder har rettigheder og stemmeret i dag.

# data[].attributes.headline
11.Perspektiver til "Frøkenen" , "den sidste balkjole" eller Fratelli

# data[].attributes.subject
11.Perspektiver til "Frøkenen" , "den sidste balkjole" eller Fratelli

# data[].attributes.body
Jeg vil gerne perspektivere den sammen med kvindernes indflydelse på teksten. I Fratelli har kvinden mere magt end i Pernille, for i Fratelli går Miss Alida fra Giovanni og han bliver sur og ødelægger sit stunt og brækker benet, men i Pernille er rollerne anderledes der er det hr. Herløv, som knuser Pernilles hjerte.

# data[].attributes.headline
10.Beskriv kvindesynet i Bangs noveller... eksempler

# data[].attributes.subject
10.Beskriv kvindesynet i Bangs noveller... eksempler

# data[].attributes.body
Der var stor forskel på magten mellem kønnene. Manden viste sig som den stærke part. Kvinden som den svage. Man kan se at manden er den stærke part, i den her novelle, fordi det er ham der leger med kvindens følelser, ikke omvendt.

# data[].attributes.headline
Præsentation af forskellen på den måde man skrev på i Romantikken ( I Danmark er jeg født) og Det moderne gennembrud ( Fratelli).

# data[].attributes.subject
Præsentation af forskellen på den måde man skrev på i Romantikken ( I Danmark er jeg født) og Det moderne gennembrud ( Fratelli).

# data[].attributes.headline
Præsenterer forfatteren Herman Bang, herunder hvorfor du tror han er kanonforfatter.

# data[].attributes.subject
Præsenterer forfatteren Herman Bang, herunder hvorfor du tror han er kanonforfatter.