# data[].attributes.body
GOSPODINJSKO OPRAVILO: Otrok se igra igro Pralni stroj. Otrok nogavice položi na koco (pralni stroj) in hodi v krogu levo/desno (perem nogavice), dviguje koco z nogavicami v zrak (ožemanje). Ko pralni stroj opere nogavice, jih položi v vedro.

# data[].attributes.body
Otrok iz kupčka nogavic išče pare, par nogavic zamenja z eno nogavico prijatelja - Vsi smo enaki, vsi smo različni.

# data[].attributes.body
Otrok pobarva narisano nogavico, izreže, obesi s ščipalko na hodniku na vrvico.

# data[].attributes.body
Otrok zapleše z različnimi pari nogavičk Mali zajčki.

# data[].attributes.body
Otrok se pogovarja o dnevu Downovega sindroma in značilnostih pri otrocih (oči, črta na dlani), si pogleda fotografije otrok z Downovim sindromom.

# data[].attributes.body
Otrok pokaže obute različne nogavice.

# data[].attributes.body
Otrok na terasi z leseno ščipalko pritrdi nogavico na vrvico (obeša).

# data[].attributes.body
Na temo Downovega sindroma smo v skupini Žogice izdelali plakat, na katerega smo odtisnili svoje dlani, nastala je skupinska slika. Vzg. in spec. ped. sva plakat dopolnili z napisom ter izdelki otrok: pisanimi nogavicami. Otroci so nogavice barvali z voščenkami, barvicami, flumastri. Nastali so pisani in raznoliki izdelki, ki so jih dopolnili s pisanimi krogci. Pred igralnico smo pripravili razstavo.

# data[].attributes.body
V skupini Žogice smo si ogledali, poslušali pesem A Thousand Years, v kateri nastopajo otroci z DS in njihove mamice: https://www.youtube.com/watch?v=Biex1XR_mpo&t=9s. Otroci so opazovali kretnje ter se jih nekaj tudi naučili. Ob pesmi so skušali kretati in peti. Sodelovali so pri fotografiranju nogavičk. Hvala staršem, ki so poskrbeli, da so imeli na ta dan prav vsi otroci v skupini obute različne nogavičke.

# data[].attributes.body
Otroci so se s pojmom DS seznanili preko različnih interaktivnih iger in pogovora, ki jih je mednarodna organizacija Down Syndrome International za ta dan pripravila v obliki priročnika #InclusionMeans. Otroci so spoznali specifične telesne značilnosti otrok z DS, ki jih delajo drugačne od njih. Iskali smo odgovore na vprašanja, kaj je to vključenost (inkluzija) in kaj pomeni, če vključenosti ni? Pogovarjali smo se o tem, da za otroke s posebnimi potrebami obstajajo šole s prilagojenim programom, lahko pa so vključeni tudi v povsem običajne šole. Otroci so razmišljali, ali je vključenost v običajen šolski program ustrezna ali ne. Dotaknili smo se tudi vprašanja, kaj pomeni, če imaš neko psihično ali fizično motnjo, omenili disleksijo, pritlikavost, oglušelost, avtizem…omenili znane osebe z naštetimi motnjami v razvoju in razmišljali, ali so ti ljudje lahko normalno vključeni v družbo. Otroci so omenjene motnje v razvoju spoznali še preko zgodb na temo drugačnosti.
Ogledali smo si pesem 50tih mam in otrok z DS, podkrepljeno s kretnjami znakovnega jezika, vsak od otrok je pokazal po eno kretnjo s posnetka: https://www.youtube.com/watch?v=Biex1XR_mpo (pesem otrok in mamic z DS s kretanjem).

# data[].attributes.body
Odgovore otrok na vprašanje, kaj je inkluzija, smo po elektronski pošti poslali Chrisu, referentu za inkluzivno izobraževanje na omenjenem inštitutu:

»Takšni otroci bi morali biti vključeni v redne oddelke vrtca in šole, zato, da se družijo, pogovarjajo, igrajo, veselijo s prijatelji in se počutijo sprejete.« (Tarina)

»Jaz mislim, da ni dobro, da so vključeni v redne oddelke in šole, ker jih je strah navadnih otrok, da ne bodo mogli delati tega, kar lahko delajo navadni otroci.« (Nik)

»Je vredu, ker se od vzgojiteljic in otrok nekaj naučijo.« (Ota)

»Boljše bi bilo, če bi bili z enakimi otroki.« (Oscar Jacob)

Otroci so črtno risbo nogavičk okrasili z vzorci po želji. Obesili smo jih na vrvico v igralnici.