# data[].attributes.body
Fisa 1:

1. Meseria lui Ghiță este de cizmar
2. Prin cuvântul ‘saracie’ soacra lui Ghiță se referă la lipsa banilor sau a unui trai bun , iar ‘liniștea colibei’ face referință la înțelegerea și buna coordonare in familie .
3.Ghiță este nemulțumit de meseria sa de cizmar, care nu ii oferă viața pe care și-a dorit-o.
4.Fragmentul citat scoate in evidentă caracterul materialist a lui Ghiță, de aici și dorința sa de a-și schimba stilul de viata.

Soacra da dovada de înțelepciune , astfel mulțumindu-se doar sa aibă familia aproape și împăcată.

Fisa2:

1.Expresia ‘a-și pune capul in primejdie’ vrea sa arate intr-un fel sau altul riscurile la care s-ar expune Ghiță pentru a face cât mai mulți bani .
2.Fragmentul:’vedea banii grămadă înaintea sa şi i se împăinjeneau parcă ochii’ scoate in evindenta setea cizmarului pentru bani
3. Ghiță își vede familia ca o piedica care îl oprește din as îndeplini dorințele.
4. După meditație Ghiță ajunge la concluzia ca nu se poate alătura lui Lica, deoarece el percepea familia ca pe o împiedica:,Avea însă nevasta și copii și nu putea sa facă ce ii plăcea’.

# data[].attributes.body
1. Ghita este cizmar.
2. Soacra ii sfatuieste sa se multumeasca cu ce au, caci nu stiu ce ii asteapta la moara. Totusi, Ghita nu este de acord.
3.  Ghita este nemultumit de viata sa, deoarece meseria lui nu este bine platita, iar clientii sai sunt saraci la fel ca el.
4. Trasaturi ale soacrei desprinse din fragment sunt intelepciunea si rabdarea. Ea prefera sa se multumeasca cu ce are si sa traiasca linistita alaturi de familie. Ghita, pe de alta parte. este o persoana materialista.

1. Expresia "a-si pune capul in primejdie" semnifica a iti asuma riscuri.
2. "Se gândea la câştigul pe care l-ar putea face în tovărăşie cu Lică,
vedea banii grămadă înaintea sa şi i se împăinjeneau parcă ochii: de dragul acestui câştig ar fi
fost gata să-şi pună pe un an, doi capul în primejdie..."
3.  Ghita se gandeste ca si-ar fi dorit sa nu aiba familie. Astfel, si-ar fi putut asuma riscul de a castiga mult alaturi de Lica, dar nu poate din cauza lor.
4. Concluzia lui Ghita este ca nu isi poate asuma riscuri cand are familie.

# data[].attributes.body
DOCUMENT 1

1. Expresia  "a-si pune capul în primejdie" înseamna  a risca.
2. Atractia puternica a lui Ghita fata de bani este evidentiata de strucura: "vedea banii gramada înaintea sa şi i se împainjeneau parcă ochii".
3. Gandurile lui Ghita referitoare la familia sa, subliniaza nevoia acestuia de a-i stii in siguranta pe cei dragi. Dragostea pentru sotia si copiii lui, este mai presus decat natura sa materialistica, astfel, renunta la posibilitatea averii, incercand sa-si pastreze familia in afara oricarui pericol.
4.  Concluzia la care ajunge Ghita, in urma meditatiei, este ca nu se poate alatura lui Lica, deoarece avea o familie: „Avea insa nevasta si copii şi nu putea sa faca ce-i placea”.

DOCUMENT 2

1. Meseria lui Ghița, la inceputul textului este cea de cizmar.
2.Soacra percepe „saracia” ca fiind un detaliu putin important, in comparatie cu „liniștea colibei”.
Ghita este insă de alta parere. Acesta vede „saracia” ca pe o slabiciune si o forma dura de injoseala, plasand-o drept o prioritate inaintea familiei.
3.Ghita este nemultumit de viata sa, intrucat priveste bogatia drept un lucru esential, iar slujba de cizmar nu este o sursa multumitoare de venit.
4.Fragmentul citat pune in lumina caracterul arogant si ipocrit al protagonistului, sustinut de lacomie si naivitate.
Batrana se doreste a fi inteleapta, dupa 🤬 reiese din fragmentul: „linistea colibei
tale te face fericit”.

# data[].attributes.body
Document 1

1. Ghiță este cizmar.

2. Bătrâna prin sărăcie nu se referă la lipsa de lucruri materiale, ci să ne mulțumim cu ce avem. Pentru ea ,, linistea colibei” reprezinta cel mai important lucru, adică fericirea familiei.
Din pacate, Ghiță nu este de acord cu bătrâna si își dorește mai mult. Acesta consideră că sărăcia îl injosește, și astfel pune familia mai prejos de bani.

3. Ghiță este nemulțumit de viața sa, deoarece își dorește să scape de saracie si realizeaza ca prin slujba de cizmar nu va scăpa niciodată de ea.

4. Din acest fragment reiese ca Ghiță este o persoană materialistă, care iși dorește mai mult de la viață. El nu este o persoană receptivă, astfel ajungând să fie ironic: „ să ne punem pe prispa casei la soare, privind eu la Ana, Ana la mine,
amândoi la copilaş, iară dumneata la tustrei. Iacă liniştea colibei”.
Soacra, pe de altă parte, este o fire optimistă și înțeleaptă datorită experienței sale în viață: „liniştea colibei
tale te face fericit”.

Document 2

1. Expresia „ a-și pune capul în primejdie” înseamna a se afla in pericol, a risca.

2. „Se gândea la câştigul pe care l-ar putea face în tovărăşie cu Lică, vedea banii grămadă înaintea sa şi i se împăinjeneau parcă ochii: de dragul acestui câştig ar fi
fost gata să-şi pună pe un an, doi capul în primejdie”.

3. Ghiță își percepe familia ca un obstacol, care îl împiedică să ajungă unde își dorește: „Avea însă nevastă şi copii şi nu putea să
facă ce-i plăcea”.

4. Concluzia la care ajunge Ghiță este ca nu se poate alatura lui Lică, deoarece avea o familie: „Avea însă nevastă şi copii şi nu putea să facă ce-i plăcea”.

# data[].attributes.body
1. Expresia “a-si pune capul in primejdie” are sensul de a se pune in mare pericol, determinarea lui Ghita fiind evidenta.

2. Un fragment ce evidentieaza atractia lui Ghita fata de bani: „vedea banii grămadă înaintea sa si i se împainjeneau parcă ochii: de dragul acestui câştig ar fi fost gata sa-si puna pe un an, doi capul in primejdie”.

3. Din fragmentul citat reiese ca Ghiță, cu toate ca ține la familia sa, o percepe ca pe o piedica ce il opreste din a se alia cu Lica.

4. Concluzia la care ajunge Ghiță este ca nu poate face nimic ce doreste din cauza ca are copii si nevasta.

1. Meseria lui Ghita este de cizmar.

2. “Saracia” nu este un lucru important pentru soacra lui Ghita, deoarece linistea colibei este ce o face pe ea fericita. Pe de alta parte, Ghita crede ca “saracia” este o slabiciune, punand pe primul loc banii, nu familia sau pacea casei.

3. Ghita este nemulțumit viata de cizmar, pentru ca acesta doreste sa scape de saracie.

4. Fragmentul citat pune in evidenta natura materialistica a lui Ghita, el dorindu-si sa castige cat mai multi bani si sa isi schimbe viata. Soacra sa este de alta parere, fiind multumita cu viata simpla pe care o are, dand dovada de intelepciune. Desi nu are multi bani, este fericita ca se poate relaxa in coliba ei.

# data[].attributes.body
Document1:

1.  Meseria lui Ghiță, la începutul textului este cea de cizmar.

2. Din punctul de vedere al soacrei, „sărăcia” este un detaliu neimportant. Pentru ea adevărata fericire este „liniștea colibei” ce este reprezentată de iubire și pace, aceasta fiind adevărata bogăție.
Ghiță este însă de altă părere. Din perspectiva sa, „sărăcia” reprezintă o slăbiciune, un lucru de care îi este rușine și pe care trebuie să îl rezolve cât mai repede cu putință, astfel punând „liniștea colibei” (iubirea și pacea familiei sale) mult mai jos în lista sa de priorități.

3. Ghiță este nemulțumit de viața sa, deoarece își dorește să scape de sărăcie, iar slujba de cizmar i se pare că nu îl ajută să îndeplinească acest vis.

4. Acest fragment pune în evidență cât de mult dorește Ghiță să își schimbe viața și să scape de sărăcie: „-Vorbă scurtă, răspunse Ghiţă, să rămânem aici, să cârpesc cizmele oamenilor, care umblă toată săptămâna în opinci ori desculţi, iară dacă duminica e noroi, duc cizmele în mână până la biserică...”.
Soacra sa însă este o persoană cu o percepție diferită. Ea este mulțumită cu viața pe care o duc, fără să își dorească mai mult precum Ghiță. Pentru ea, faptul că sunt împreună reprezintă cea mai mare comoară: „- Omul să fie mulţumit cu sărăcia sa, căci dacă e vorba, nu bogăţia, ci liniştea colibei
tale te face fericit”.

Document2:

1. Expresia „a-și pune capul în primejdie”, în fragmentul dat are sensul de a se afla în mare perocol și arată determinarea lui Ghiță, demonstrând că acesta ar aplica orice metodă l-ar ajuta să se îmbogățească.

2. Un fragment ce evidențiază atracția lui Ghiță față de bani este: „Se gândea la câştigul pe care l-ar putea face în tovărăşie cu Lică, vedea banii grămadă înaintea sa şi i se împăinjeneau parcă ochii: de dragul acestui câştig ar fi fost gata să-şi pună pe un an, doi capul în primejdie...Avea însă nevastă şi copii şi nu putea să facă ce-i plăcea”.

3. În fragmentul citat, Ghiță își percepe familia ca pe o povară, ce îi stă în cale. El dorește să se alieze cu Lică, chiar dacă există riscuri mari, însă familia sa este un obstacol major în acest plan: „Dacă se punea bine cu dânsul, putea să-i meargă de minune, căci oamenii ca Lică sunt darnici. E vorba numai ce va fi cerând Lică pentru ceea ce dă”, „Ghiţă întâia oară în viaţa lui ar fi voit să n-aibă nevastă şi copii, pentru ca să poată zice: „Prea puţin îmi pasă!”.

4. Concluzia la care ajunge Ghiță după meditație este că nu se poate alătura lui Lică, deoarece famila sa îi stă în cale: „...Avea însă nevastă şi copii şi nu putea să
facă ce-i plăcea”.

# data[].attributes.body
1. a se pune în mare pericol, a fi pe punctul de a-și pierde viața
2. „vedea banii grămadă înaintea sa şi i se împăinjeneau parcă ochii: de dragul acestui câştig ar fi fost gata să-şi pună pe un an, doi capul în primejdie”
3. Din fragmentul citat reiese faptul că Ghiță este peiorativ față de familia sa, gândindu-se că acesștia îl împiedică să câștige câți bani își dorește.
4. Concluzia la care iese Ghiță după meditația sa este că trebuie să fie reticent de riscurile pe care le ia pentru Lică, din cauză că are nevastă și copii.

1. Ghiță este cizmar.
2. Pentru soacra lui Ghiță, „sărăcia” nu este importantă, deoarece nu banii o fac fericită pe ea, ci armonia propriei case, „liniștea colibei”; pe de altă parte, punctul de vedere al lui Ghiță este total opus, el punând pe primul loc situația sa financiară, iar pe al doilea pacea casei și a familiei sale.
3. Ghiță este nemulțumit de viața simplă, se simte nefolositor și vrea să scape de sărăcie.
4. Fragmentul citat revelă superficialitatea lui Ghiță, acestuia nu îi este îndeajuns compania familiei sale pentru a fi fericit, după 🤬 reiese din ironia replicii lui. El își dorește mai mult să-și schimbe meseria ca să câștige mai mulți bani și să scape de sărăcie. Soacra, pe de altă parte, dă dovadă de simplicitate și înțelepciune, fiind fericită și resemnată cu viața ei. Chiar dacă este săracă, se simte bine la ea acasă.

# data[].attributes.body
1. In fragmentul dat, expresia “a-și pune capul in primejdie” implica faptul ca Ghiță ar sacrifica orice pentru respectivul lucru pe care îl dorea, anume banii.

2. “Ghiţă întâia oară în viaţa lui ar fi voit să n-aibă nevastă şi copii, pentru ca să poată zice: „Prea puţin îmi pasă!”. Se gândea la câştigul pe care l-ar putea face în tovărăşie cu Lică, vedea banii grămadă înaintea sa şi i se împăinjeneau parcă ochii: de dragul acestui câştig ar fi fost gata să-şi pună pe un an, doi capul în primejdie...Avea însă nevastă şi copii şi nu putea să facă ce-i plăcea”

3. Ghiță, cu toate ca ține la familia sa, o vede ca pe un obstacol ce-l împiedica din a face ce dorește.

4. Concluzia lui Ghiță este ca nu poate face nimic din cele dorite din cauza faptului ca are familie.

1. Meseria lui Ghiță este de cizmar.

2. Sensul cuvântului sărăcie este de neavuturi, iar “liniștea colibei” are sensul de pacea sau armonia din familia lor.

3. Ghiță nu este mulțumit de slujba și banii pe care ii primește.

4. Soacra este o persoana optimista ce se mulțumește cu puținul pe care îl are, pe când Ghiță este o persona ce privește partea goală a paharului, dorind sa aibă mai mult. Este o persoana care pune fericirea materială in prim plan.