# data[].attributes.headline
2021 nu trebuie să fie ca 2020 (ARC România)

# data[].attributes.subject
2021 nu trebuie să fie ca 2020 (ARC România)

# data[].attributes.headline
Deloitte Workbook for COVID-19 Recovery and Beyond

# data[].attributes.subject
Deloitte Workbook for COVID-19 Recovery and Beyond

# data[].attributes.body
Aplicatie utila pentru planificare strategica, analize, brainstorming, realizare de scheme vizuale.

# data[].attributes.attachment_link.title
AI-powered visual workspace for team collaboration | Mural

# data[].attributes.attachment_link.description
Boost team collaboration and innovation with Mural, the AI-powered visual workspace. Plan, strategize, and execute projects seamlessly on one intuitive tool.

# data[].attributes.body
Aplicatie pentru munca colaborativa, prezentare de scheme, brainstorming, colectie de resurse.

# data[].attributes.attachment_link.title
Sign up | Miro | The Visual Workspace for Innovation

# data[].attributes.attachment_link.description
Miro is a visual workspace for innovation where teams manage projects, design products, and build the future together. Join 60M+ users from around the world.

# data[].attributes.headline
Munca remote: Tool-uri utile pentru echipele care lucrează de acasă

# data[].attributes.subject
Munca remote: Tool-uri utile pentru echipele care lucrează de acasă

# data[].attributes.headline
Reimaginează-ți ONG-ul pentru a trece de criză (Harvard)

# data[].attributes.subject
Reimaginează-ți ONG-ul pentru a trece de criză (Harvard)

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
During the current pandemic, as in past crises, nonprofits feel the pinch: They have more people to help but fewer resources with which to carry out their work. It can feel overwhelming. But crises are also a time to reimagine and remake nonprofits so that they can best serve their constituents.

In these difficult times, we've made a number of our coronavirus articles free for all readers. To get all of HBR's content delivered to your inbox, sign up for the Daily Alert newsletter.

In the age of Covid-19, nonprofits are seeing donations drop, doors close, and cash reserves dwindle. Together with the uncertainty and demands the pandemic has forced on us, that makes it a worrying time. But it's also a time of opportunity. It might well be the time to reimagine who you are and what you do and to make your organization better in the process.

# data[].attributes.attachment_link.title
Reimagine Your Nonprofit to Survive the Crisis

# data[].attributes.attachment_link.description
During the current pandemic, as in past crises, nonprofits feel the pinch: They have more people to help but fewer resources with which to carry out their work. It can feel overwhelming. But crises are also a time to reimagine and remake nonprofits so that they can best serve their constituents.

# data[].attributes.headline
COVID-19 și planificarea în timpul pandemiei: Ce răspuns ar trebui să aibă organizațiile

# data[].attributes.subject
COVID-19 și planificarea în timpul pandemiei: Ce răspuns ar trebui să aibă organizațiile

# data[].attributes.body
În acest articol veți regăsi opinii și recomandări privind:

1. Răspunsul organizațiilor

2. Diferențele de planificare și răspuns în cazul pandemiilor

3. Principalele lecții și pașii de urmat pentru lideri

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Planul de segmentare geografică a funcțiilor și activităților

O pandemie poate avea consecințe grave în zonele și ariile geografice afectate, care pot deveni inaccesibile pentru perioade prelungite de timp. O componentă a analizei de impact asupra afacerii ar trebui să fie identificarea lanțului de activități și funcții, precum și interdependențele dintre acestea (de exemplu persoane, procese, tehnologie, date, facilități, terțe părți) și impactul aferent, ca date de pornire pentru posibilele strategii de atenuare.

Din perspectiva planificării în eventualitatea unei pandemii, companiile trebuie să acorde atenție sporită concentrării geografice a acestor activități și funcții esențiale, precum și segmentării acestora pentru transferul activității în locații și sedii alternative. Ca măsură de management prudent al riscurilor și în măsura în care acest lucru este posibil, companiile trebuie să încerce să-și diversifice baza de furnizori, clienți și furnizori de servicii de terță parte la nivelul mai multor zone geografice, pentru a evita cumularea avariilor într-o singură zonă și expunerea crescută din cauza unor întreruperi regionale sau a unor evenimente geopolitice.

Investiții în tehnologie și infrastructură pentru a permite telemunca și colaborarea virtuală

O pandemie impune angajaților să stea acasă pentru a limita expunerea și pentru a preveni sau pentru a încetini răspândirea bolii, ceea ce impune activarea capacităților de telemuncă. Spre deosebire de un eveniment meteorologic ocazional, care poate impune anumitor angajați să lucreze de la distanță, o pandemie poate duce la închiderea completă a întregii unități de producție dintr-o anumită zonă, obligând un număr mare de angajați să lucreze de la distanță pe o perioadă lungă de timp. Acest lucru, la rândul său, poate duce la un trafic mai intens pe rețelele de conectivitate de la distanță, conducând la probleme de capacitate și de supraîncărcare sau acces.

Companiile trebuie să investească în instrumente care să permită angajaților să lucreze de la distanță și să colaboreze virtual, să își evalueze lățimea de bandă actuală pentru a permite telemunca, să realizeze teste periodice ale rețelei în condiții de stres și să identifice soluții alternative pentru sarcinile esențiale care nu pot fi executate de acasă. Este important să observăm că, deși telemunca este o opțiune viabilă pentru industria de servicii, aceasta nu funcționează la fel de bine pentru sectoarele productive, ceea ce duce la afectarea critică a lanțurilor de aprovizionare cu produse.

Evaluarea naturii sistemice a pandemiilor în momentul conceperii strategiilor de răspuns

Companiile trebuie să pună la încercare și să testeze limitele planurilor tradiționale de reziliență în abordarea evenimentelor pandemice. În timpul unei pandemii, unele din strategiile standard, precum transferul activității în locații alternative, relocarea personalului sau creșterea numărului de angajați pot să nu reprezinte opțiuni viabile, deoarece personalul și locațiile/sediile alternative pot fi afectate la fel de puternic de eveniment.

În plus, degradarea sau disponibilitatea limitată a infrastructurii cheie, precum transportul în comun, telecomunicațiile și internetul pot reprezenta provocări suplimentare pentru activarea planurilor și strategiilor. Companiile trebuie să elaboreze cu atenție strategii diferite; de exemplu, contracte între societăți afiliate pentru subcontractarea lucrărilor sau furnizori alternativi pentru lanțul de aprovizionare pentru depășirea acestor bariere și, mai ales, trebuie să elaboreze planuri în zonele unde sunt necesare intervenții manuale importante și unde există riscuri de concentrare, inclusiv riscul de cumulare a avariilor într-o singură zonă.

Companiile trebuie să valideze existența unor contracte între afiliații din diferite țări pentru a reduce incertitudinea privind termenii contractuali, tarifele, termenele de plată și cerințele de reglementare; acordurile de partajare de date trebuie incluse în contracte (de exemplu, cerințele Regulamentului general privind protecția datelor); și, potrivit cerințelor din industriile reglementate, trebuie să existe autorizațiile necesare pentru realizarea lucrărilor suplimentare. Mai mult, trebuie avute în vedere și dependențele din aval. De exemplu, dacă inițierea contractanților este concentrată în zona afectată, trebuie menținute capacități care pot fi mobilizate rapid în alte locații.

Evaluarea gradului de dependență de terțe părți

În ziua de astăzi, companiile sunt puternic interconectate cu terțe părți, de exemplu furnizori de servicii externalizate, furnizori de servicii în cloud, procesatori de date, agregatori, procesatori de plăți și furnizori pentru livrarea produselor și serviciilor. Aceste terțe părți sunt la rândul lor vulnerabile în fața evenimentelor pandemice. Companiile trebuie să aibă o înțelegere profundă a furnizorilor esențiali de a treia, a patra și a cincea parte, precum și a programelor lor de reziliență, și să elaboreze planuri alternative, de exemplu strategii de internalizare sau înlocuire, în cazul în care capacitatea de a executa serviciile a furnizorului esențial de terță parte este afectată.

De asemenea, companiile trebuie să valideze dacă planurile lor alternative sunt aliniate cu cele ale furnizorilor lor de terță parte. În plus, companiile trebuie să identifice cazurile în care există oportunități de a lucra cu anumite terțe părți cu operațiuni dispersate geografic, care să ofere sprijin pentru activitățile esențiale realizate intern. Cu toate acestea, atunci când planifică aceste alternative de terță parte, companiile trebuie să ia în calcul și faptul că alte companii și concurenții lor pot să se bazeze pe aceiași furnizori de terță parte pentru sprijin în timpul unui eveniment de contagiune a pieței, ceea ce duce la riscul de concentrare.

Companiile trebuie să evalueze capacitatea și lățimea de bandă a furnizorilor de terță parte luând în considerare aceste dependențe și, dacă este posibil, trebuie să analizeze oportunitatea de a introduce clauze contractuale care să permită companiilor să aibă prioritate la produse și servicii față de concurenții lor.

Relația cu clienții

Astfel cum s-a observat în timpul catastrofelor naturale, clienții sunt în general mai empatici în ceea ce privește degradarea sau indisponibilitatea anumitor produse și servicii în timpul unor întreruperi care nu se află sub controlul unei companii și care implică preocupări privind siguranța vieții decât în ceea ce privește întreruperile care sunt percepute ca fiind evitabile (de exemplu, avarii de sistem). Cu toate acestea, clienții au așteptări de transparență și de informare promptă din partea companiilor.

Companiile trebuie să continue să comunice cu clienții pe mai multe canale, să întărească faptul că interesele clienților reprezintă o prioritate și să ofere informații care să atenueze orice motive de îngrijorare. Clienții pot avea întrebări privind lanțul de aprovizionare al companiei, în special dacă resursele sunt localizate în zonele afectate și se pot întreba și dacă resursele în cauză pot prezenta riscuri potențiale pentru ei în cazul utilizării viitoare a produselor și serviciilor companiei.

Un document clar redactat cu întrebări și răspunsuri, publicat și diseminat pe canale multiple, inclusiv pe site-ul și pe canalele de social media ale companiei, se poate dovedi un instrument util pentru abordarea proactivă a preocupărilor clienților. În plus, companiile pot încerca să discute cu clienții afectați întrebând dacă aceștia sunt în siguranță și oferind ajutor, dacă este cazul.

Dezvoltarea unei strategii robuste de comunicare (inclusiv în social media)

Comunicarea eficientă în timpul oricărei crize este esențială pentru a menține încrederea clienților, pentru a restabili moralul și încrederea angajaților și pentru păstrarea stabilității pe piață. Deși companiile au o strategie de comunicare și puncte de contact prestabilite prin care comunică cu persoanele interesate interne și externe, mesajul este deseori incongruent și livrat cu întârziere. Pentru companiile care au atât clienți persoane fizice, cât și clienți persoane juridice, transmiterea unor mesaje congruente este esențială. Toate canalele trebuie să transmită un mesaj comun (de exemplu, social media, centrele de apeluri pentru clienți, comunicatele de presă).

În plus, un eveniment de tipul unei pandemii poate aduce în sine o oarecare complexitate, ca urmare a apariției de știri și relatări false în mediile sociale. Pentru a furniza mesaje coerente și în timp util, companiile trebuie să dezvolte o strategie robustă de comunicare care să prezinte clar procesul și protocoalele de comunicare cu o gamă largă de persoane interesate (de exemplu clienți, parteneri contractuali, autorități de reglementare, angajați, terți, autorități guvernamentale, presă, personal medical), inclusiv orice considerații juridice și de jurisdicție.

Pentru industriile înalt reglementate, precum cele de servicii financiare, sănătate sau energie și utilități, companiile trebuie să analizeze și să respecte cerințele de raportare federale, de stat și locale (de exemplu divulgarea riscurilor și impacturilor semnificative) și trebuie să implementeze un proces de notificare și colaborare proactivă cu autoritățile de reglementare din mai multe jurisdicții. Mai mult, angajații trebuie instruiți cu privire la caracteristicile unei pandemii și la diferențele dintre pandemii și dezastrele tradiționale. În cele din urmă, companiile trebuie să identifice alternative dacă departamentul lor de comunicare corporativă este centralizat într-un singur loc.

Echipă comună cu sectorul public, cu agențiile naționale, de stat și locale și cu personalul medical

Pandemiile sunt în primul rând o problemă publică și abia în al doilea rând o problemă de business. Prin urmare, este important ca sectorul public și sectorul privat să colaboreze pentru a avea un răspuns adecvat și cuprinzător în fața unei pandemii. Companiile trebuie să utilizeze instrucțiunile, resursele și măsurile de sănătate și siguranță prescrise de agențiile internaționale, naționale și locale și de personalul medical și nu trebuie să distribuie materiale care intră în conflict cu acestea, deoarece acest lucru ar putea duce la confuzie și teamă în rândul angajaților.

Deși ar putea fi bine intenționate, companiile trebuie să coordoneze îndeaproape orice eforturi directe (de exemplu aprovizionare) de sprijin al comunităților cu eforturile agențiilor locale pentru a evita haosul și pentru a nu împiedica eforturile de asistență publică în curs. Trebuie stabilite strategia și canalele de comunicare eficientă cu autoritățile locale și naționale. Companiile pot implementa programe de subvenții în sumă egală sau alte programe de asistență financiară care să ajute angajații și comunitățile aflate în dificultate în această perioadă.

Creșterea rigurozității și a complexității testării

Companiile trebuie să crească nivelul de complexitate al scenariilor existente utilizate pentru testare și simulări pentru evaluarea gradului de pregătire pentru evenimente pandemice. Acest lucru include testarea unor scenarii care evaluează răspunsul companiilor în perioade prelungite de întrerupere; închiderea totală a unei unități de producție majore, a unui oraș sau a unei regiuni; absenteism prelungit (peste jumătate din forța de muncă); multiple întreruperi; și așa mai departe.

În plus, companiile trebuie să facă repetiții în ce privește guvernanța gestionării crizei și a răspunsului, inclusiv conducerea de top și delegarea autorității pe cel puțin două niveluri după decidenții primari, astfel încât delegații să fie pregătiți să ia decizii pe loc în cazul în care decidenții primari nu sunt disponibili. De asemenea, companiile trebuie să includă furnizorii esențiali de terță parte în anumite simulări pentru a înțelege mai bine interdependențele și punctele de coordonare și pentru a evalua eficacitatea planurilor lor de reziliență.

Utilizarea centrului de comandă în caz de pandemie pentru a prioritiza și conduce eficient

Pe măsură ce timpul trece, un eveniment pandemic de proporții va pune mai multă presiune pe resursele, infrastructura și tehnologia existente, conducând la degradarea semnificativă a produselor și serviciilor. Pe măsură ce disponibilitatea resurselor scade, companiile trebuie să re-prioritizeze constant livrarea produselor și serviciilor care sunt absolut esențiale pentru necesitățile clienților și pentru stabilitatea pieței.

La fel de importantă este și înțelegerea aprofundată a activităților care trebuie deprioritizate pentru a permite repoziționarea eficientă a resurselor disponibile. Companiile trebuie să aibă un cadru de prioritizare clar documentat, care să includă toleranțele la risc asociate, susținut de un proces robust de guvernanță pentru luarea deciziilor de acceptare a riscului (de exemplu întreruperea anumitor servicii) în timpul unui eveniment.

În plus, crearea unui centru de comandă în timpul pandemiei poate ajuta mult pentru luarea de decizii rapide, trasarea de responsabilități clare, monitorizarea și raportarea mai bună a evenimentelor și diseminarea de mesaje corporative coezive, în interior și în exterior. Companiile trebuie să instituie și un proces de control al calității finale, pentru a rectifica erorile apărute în cazul în care lucrările sunt realizate de lucrători cu mai puțină experiență și instruire sau de persoane care lucrează ore suplimentare.

Stabilirea procesului de aprobare a excepțiilor în cadrul gestionării crizelor

În cazul unei crize, există situații în care companiile trebuie să se abată de la politicile și procedurile standard pentru a satisface cel mai bine nevoile clienților și angajaților lor. De exemplu, o companie poate să nu ofere sprijin sau să aibă politici foarte stricte privind cheltuielile de deplasare pentru familie, orele suplimentare sau telemunca, utilizarea cardului companiei și altele în cursul obișnuit al activității; dar aceste excepții de la politici pot fi necesare și permisibile în timpul unei crize.

Companiile trebuie să includă anumite excepții critice în procesele existente de resurse umane, financiar, juridic, producție și afaceri și să comunice clar politicile, criteriile și procesele revizuite, pentru a permite aplicarea acestor excepții într-o manieră accelerată. Toate posibilele modificări la politicile existente trebuie analizate cu atenție de departamentele de managementul riscurilor, conformitate și juridic înainte de finalizare și trebuie să ia în considerare ce riscuri pot fi acceptate, precum și orice nuanțe juridice și jurisdicționale (de exemplu legislația privind orele suplimentare în diferite zone geografice).

10 pași de urmat pentru lideri

1. Comunicați cu angajații pentru a spori nivelul de conștientizare, adoptați politici (de exemplu restricții de călătorie) și familiarizați angajații cu instrumentele și resursele disponibile

2. Dacă strategiile existente de continuitate a afacerii și de recuperare în caz de dezastru nu includ deja sau nu au fost actualizate cu planuri în caz de pandemie, începeți rapid planificarea sau actualizarea strategiilor și acțiunilor în caz de pandemie

3. Realizați evaluarea imediată a proceselor și funcțiilor care implică intervenții manuale intensive, precum și dependențele de furnizori esențiali de terță parte, în special în locațiile înalt vulnerabile și de impact, pentru a înțelege riscurile cheie, inclusiv riscul de cumulare a avariilor într-o singură zonă

4. Analizați planul de comunicare în caz de criză și desemnați puncte unice de contact pentru a facilita colaborarea fără întreruperi cu autoritățile locale, naționale și globale, precum și cu alte părți interesate cheie, atât interne, cât și externe

5. Identificați posibilele excepții de la politici și instituiți un proces de aprobare a excepțiilor în cursul managementului crizelor pentru gestionarea acestor excepții în mod accelerat, în fiecare jurisdicție

6. Confirmați că angajații dispun de capacitățile necesare, inclusiv de acces la partițiile comune necesare, la documente și la alte instrumente esențiale, pentru realizarea sarcinilor esențiale de la distanță

7. Analizați procedurile operaționale standard și manualele aplicabile și actualizați-le, după caz

8. Monitorizați situația și transmiteți informări regulate liderilor cu privire la orice amenințări și probleme care pot să apară

9. Rugați angajații să confirme și să actualizeze informațiile de contact (primare și secundare) în sistemele companiei, după caz

10. Realizați o scurtă instruire a angajaților în caz de pandemie, pentru a crește nivelul de pregătire al angajaților și al organizației pentru un răspuns eficient

# data[].attributes.attachment_link.title
COVID-19 și planificarea în timpul pandemiei: Ce răspuns ar trebui să aibă companiile

# data[].attributes.attachment_link.description
Planul de segmentare geografică a funcțiilor și activităților O pandemie poate avea consecințe grave în zonele și ariile geografice afectate, care pot deveni inaccesibile pentru perioade prelungite de timp.

# data[].attributes.attachment_link.title
COVID-19: How apps are changing the workplace | Adjust

# data[].attributes.attachment_link.description
Office work has drastically changed due to the coronavirus pandemic. Learn everything you need to know about how apps are changing workforces worldwide.

# data[].attributes.headline
Tot ce trebuie să știi despre cum înființezi un ONG în 2021

# data[].attributes.subject
Tot ce trebuie să știi despre cum înființezi un ONG în 2021

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Un ONG, indiferent că vorbim despre asociații, fundații sau federații nu se înființează atât de ușor precum o societate cu răspundere limitată sau o persoană fizică autorizată. Și nici nu se face totul 100% online. Mai ales că au niște specificități pe care le vom aborda în cele ce urmează. Însă începând 5 decembrie 2020, legislația a devenit mai relaxată și cu ocazia asta procedurile sunt mai ușoare. Să vedem, așadar, cum înființezi un ONG în 2021.

Ce sunt asociațiile și fundațiile?

Asociațiile și fundațiile sunt organizații neguvernamentale prin care persoanele fizice și persoanele juridice desfășoară anumite activități de interes general, în interesul colectivității sau în interesul lor personal nepatrimonial.

În caz că te întrebi dacă oricine poate constitui o asociație sau o fundație, răspunsul este NU. Partidele politice, sindicatele și cultele religioase NU pot constitui asociații sau fundații.

Despre Asociații

Cum constitui o asociație și de câte persoane am nevoie?

Dacă vrei să înființezi un ONG ca asociație, ai nevoie de cel puțin trei persoane cu care vei face o înțelegere pentru a pune în comun, fără drept de restituire, contribuția materială, cunoștințele sau aportul vostru în muncă pentru a realiza activități în interes general, în interesul colectivității sau în interesul vostru personal nepatrimonial. În baza art. 211 din NCC, minorii nu pot fi membri în Consiliul Director sau Cenzor, ori în Comisia de Cenzori a unei asociatii / fundatii. Persoanele fizice pot constitui o asociație/fundație, fără a dobândi statutul de persoane juridice, dacă scopul permite această situație.

Cum înscriu o asociație și cine poate formula cererea de înscriere a asociației?

Pentru a dobândi personalitate juridică, asociația se înscrie în Registrul asociațiilor și fundațiilor de la grefa judecătoriei în a cărei circumscripție se află sediul, de către oricare dintre membrii asociației, pe bază de împuternicire. Împuternicirea se poate da inclusiv prin prima formă a statului.

Găsești aici judecătoriile din România.

De asemenea, pentru a dobândi personalitate juridică, membrii trebuie să încheie printr-un act sub semnătură privată, statutul asociației.

Astfel, scăpăm de autentificarea la notar sau atestarea dată de un avocat pentru statut. Doar semnăm și gata.

Ce cuprinde statutul asociației ?

Conform art. 6, alin (2) din Ordonanța nr. 26/2000, atunci când înființezi un ONG, statutul asociației cuprinde:

a) datele de identificare ale membrilor asociați: numele, prenumele, codul numeric personal, seria și numărul actului de identitate pentru persoanele fizice, denumirea și codul de identificare fiscală ale persoanei juridice asociate și, după caz, domiciliul sau reședința ori adresa sediului social;

b) exprimarea voinței de asociere și precizarea scopului și a obiectivelor asociației;

c) denumirea asociației;

d) sediul asociației;

e) durata de funcționare a asociației - pe termen determinat, cu indicarea expresă a termenului, sau, după caz, pe termen nedeterminat;

f) patrimoniul inițial al asociației; activul patrimonial este alcătuit din aportul în natură și/sau în bani al asociaților, în cazul aportului în natură, constând în bunuri imobile, forma autentică a statutului este obligatorie;

g) componența nominală a celor dintâi organe de conducere, administrare și control ale asociației;

h) persoana sau, după caz, persoanele împuternicite să desfășoare procedura de dobândire a personalității juridice;

i) modul de dobândire și de pierdere a calității de asociat;

j) drepturile și obligațiile asociaților;

k) categoriile de resurse patrimoniale ale asociației;

l) atribuțiile organelor de conducere, administrare și control ale asociației;

m) destinația bunurilor, în cazul dizolvării asociației, cu respectarea dispozițiilor art. 60;

n) semnăturile membrilor asociați, acestea pot fi fie olograf, fie electronice (dacă au așa ceva);

Dacă o să intri pe Registrul Național al ONG-urilor, aici, o să vezi mai multe idei si direcții cu privire la scopul asocierii și domeniul de activitate.

Documente necesare pentru o asociație

Începând cu data de 5 decembrie 2020, când înființezi un ONG cererea pentru dobândirea personalității juridice pentru asociații va fi taxată cu suma de 100 de lei (conform Ordonanței de urgență nr. 80/2013).

Conform art. 7 alin (2) din Ordonanța 26/2000, vei avea nevoie de:

a) statutul asociației, într-o singură copie certificată pentru conformitate cu originalul de persoana împuternicită în condițiile art. 6 alin. (2) lit. h);

b) actele doveditoare ale sediului, adică contractul de comodat sau de închiriere dintre proprietar și asociație, precum și cele privind patrimoniul inițial doar în cazul aportului în natură constând în bunuri imobile;

c) copii certificate ale actelor de identității membrilor asociați ( adică scrii pe ele conform cu originalul) și ale membrilor consiliului director;

d) declarație pe propria răspundere a persoanei care, în temeiul alin. (1), formulează cererea de înscriere, care cuprinde datele de identificare ale beneficiarilor reali ai asociației, în sensul reglementărilor din domeniul prevenirii și combaterii spălării banilor și finanțării terorismului. Datele de identificare ale beneficiarului real sunt: numele, prenumele, data nașterii, codul numeric personal, seria și numărul actului de identitate, cetățenia, domiciliul sau reședința. În cazul asociațiilor constituite/conduse doar de persoane fizice, nu este obligatorie depunerea declarației pe propria răspundere atunci când singurii beneficiari reali sunt persoanele fizice ale căror date de identificare sunt cuprinse în documentele din dosar, caz în care completarea registrului central se va face din oficiu pe baza acestora și conform regulilor prevăzute la art. 4 din Legea nr. 129/2019 pentru prevenirea și combaterea spălării banilor și finanțării terorismului, precum și pentru modificarea și completarea unor acte normative, cu modificările și completările ulterioare;

e) dovada disponibilității denumirii eliberată de Ministerul Justiției sau, după caz, refuzul motivat al eliberării acesteia.

În urma verificărilor legalității cererii de înscriere și a documentelor, vei primi un certificat de înscriere care va conține: denumirea asociației, sediul, durata de funcționare, numărul și data înscrierii în Registrul asociațiilor și fundațiilor. Acesta arată cam :

Conform art. 8, alin. 1 din O.G 75/ 2001, vei avea nevoie și de cazier fiscal de la ANAF, pe care îl poți obține din spațiul virtual privat sau te duci la orice secție a ANAF cu cererea de și copie după buletin.
Despre Fundații

Cum constitui o fundație și de câte persoane am nevoie?

Ca să înființezi un ONG drept o fundație ai nevoie de cel puțin o persoană și de un act juridic între vii ori pentru cauză de moarte. (Actele pentru cauză de moarte își produc efectele doar la moartea autorului - de exemplu, testamentul)

Valoarea totală a patrimoniului trebuie să fie de cel puțin de 10 ori salariul minim brut, în momentul în care decizi să constitui fundația. Bineînțeles că există și o excepție, în cazul în care fondurile sunt utilizate de o altă asociație sau fundație, pentru a sprijini programul acestora, valoarea totală a patrimoniului poate să fie de două ori salariul minim pe economie. Potrivit HG 935 din 13.12.2019, salariul minim brut pe 2020 este de 2.230 de lei, iar începând cu 2021 e posibil ca acesta să crească cu 100 de lei.

Cum înscriu o fundație și cine poate formula cererea de înscriere a fundației?

Pentru a dobândi personalitate juridică, când înființezi un ONG, fondatorii trebuie să încheie statutul fundației, prin act sub semnătură privată.

Ce conține statutul fundației?

Conform art. 16. alin. (2) din Ordonanța nr. 26/2000, când înființezi un ONG, statutul fundației trebuie să conțină:

a) datele de identificare ale fondatorului sau, după caz, ale fondatorilor: numele, prenumele, codul numeric personal, seria și numărul actului de identitate pentru persoanele fizice, denumirea și codul de identificare fiscală a persoanei juridice și, după caz, domiciliul/reședința ori adresa sediului social;

b) explicitarea scopului și a obiectivelor fundației;

c) denumirea fundației;

d) sediul fundației;

e) durata de funcționare a fundației - pe termen determinat, cu indicarea expresă a termenului sau, după caz, pe termen nedeterminat;

f) patrimoniul inițial al fundației. În cazul aportului în natură, constând în bunuri imobile, forma autentică a statutului este obligatorie;

g) componenta nominală a celor dintâi organe de conducere, administrare și control ale fundației ori regulile pentru desemnarea membrilor acestor organe;

h) persoana sau persoanele împuternicite să desfășoare procedura de dobândire a personalității juridice;

i) categoriile de resurse patrimoniale ale fundației;

j) atribuțiile organelor de conducere, administrare și control ale fundației;

k) procedura de desemnare și de modificare a componentei organelor de conducere, administrare și control, pe parcursul existenței fundației;

l) destinația bunurilor, în cazul dizolvării fundației, cu respectarea dispozițiilor art. 60;

m) semnăturile fondatorului sau, după caz, ale fondatorilor.

Documente necesare pentru o fundație

La fel ca și în cazul asociațiilor, când înființezi un ONG începând cu 5 decembrie 2020, cererea pentru dobândirea personalității juridice va fi taxată cu suma de 100 lei (conform Ordonanței de urgență nr. 80/2013).

Pe lângă această taxă, art. 17. alin. (2) din Ordonanța nr. 26/2000 menționează ca fiind necesare următoarele documente:

a) statutul, într-o singură copie certificată pentru conformitate cu originalul de persoana împuternicită în condițiile art. 6 alin. (2) lit. h);

b) acte doveditoare ale sediului și patrimoniul inițial;

c) copii certificate pentru conformitate cu originalul ale actelor doveditoare ale identității fondatorilor și membrilor consiliului director;

d) declarație pe propria răspundere a persoanei prevăzute la art. 16 alin. (2) lit. h), care cuprinde datele de identificare ale beneficiarilor reali ai fundației, în sensul reglementărilor din domeniul prevenirii și combaterii spălării banilor și finanțării terorismului. Dispozițiile art. 16 alin. (2) lit. a) se aplică în mod corespunzător. Datele de identificare ale beneficiarului real sunt: numele, prenumele, data nașterii, codul numeric personal, seria și numărul actului de identitate, cetățenia, domiciliul sau reședința. În cazul fundațiilor constituite/conduse doar din persoane fizice, nu este obligatorie depunerea declarației pe propria răspundere atunci când singurii beneficiari reali sunt persoanele fizice ale căror date de identificare sunt cuprinse în documentele din dosar, caz în care completarea registrului central se va face din oficiu pe baza acestora și conform regulilor prevăzute la art. 4 din Legea nr. 129/2019, cu modificările și completările ulterioare;

e) dovada disponibilității denumirii eliberată de Ministerul Justiției sau, după caz, refuzul motivat al eliberării acesteia.

În cazul fundațiilor, la fel ca și în cazul asociațiilor, vei avea nevoie de un cazier fiscal (am scris mai sus despre cum îl poți obține).

Proceduri comune pentru asociații și fundații

Unde pot avea sediul asociațiile și fundațiile?

Când înființezi un ONG, poți alege ca sediul să fie în locuința ta sau a unei persoane apropiate, ori într-un spațiu închiriat special pentru asta, în schimb nu poți alege ca locație cabinetul unui avocat. Aici vei avea nevoie și de un contract de comodat sau de închiriere între proprietar și asociație.

Acum probabil te întrebi dacă ai nevoie de acordul vecinilor, răspunsul este NU în cazul în care faci o declarație pe proprie răspundere că nu desfășori activități la sediu.

Rezervarea denumirii (e același procedeu atât pentru asociații, cât și pentru fundații)

Va trebui să alegi o denumire pentru asociația ta, iar aceasta nu poate fi identică sau asemănătoare cu denumirea altei asociații deja existente. De asemenea, nu poți alege nici o sintagmă sau un cuvânt care ar putea fi confundate cu anumite instituții publice. (De exemplu, nu poți include cuvântul „jandarmerie" în denumirea asociației tale). Iar în cazul în care vrei să folosești cuvinte precum „național", „român", vei avea nevoie de acordul Secretarului General al Guvernului.

Pentru a rezerva denumirea până să înființezi un ONG, taxa este de 36 lei, iar valabilitatea este de 6 luni. Pentru prelungirea rezervării, taxa este de 18 lei, iar valabilitatea este de 3 luni.

Poți verifica similaritatea denumirii aic i, unde ai o situație cu toate persoanele juridice fără scop patrimonial.

Aici găsești cererea pentru acordarea disponibilității denumirii.

Cererea va fi depusă la Registratura Generală din cadrul Ministerului Justiției, dar poate fi transmisă și prin poștă sau online la adresa ongmj@just.ro. Termenul de soluționare este de 30 de zile din momentul în care cererea este primită.

Răspunsul cererii va fi preluat de la Ministerul Justiției în 5 zile, sau va fi trimis prin poștă.

Despre Federații

Ce este o federație?

O federație este o organizație formată din două sau mai multe asociații și fundații pentru a susține activități de interes general, în interesul colectivității sau în interesul lor personal nepatrimonial.

Cum înscriu o federație?

Va trebui să depui o cerere de înscriere la tribunalul în circumscripția căruia va avea sediul federația ta.

Cum obțin statutul de utilitate publică pentru asociație/fundație/federație?

Conform art. 38. alin (1) din Ordonanța nr. 26/2000, va trebui să îndeplinești următoarele condiții:

să desfășori o activitate în interes general sau în interesul unei colectivități;

să funcționezi de minim 3 ani și să îți fi îndeplinit o parte din obiective;

să prezinți raportul de activitate din care să rezulte desfășurarea unei activități anterioare semnificative, împreună cu situațiile financiare anuale și bugetele de venituri și cheltuieli din ultimii 3 ani anteriori datei depunerii cererii pentru recunoașterea statutului de utilitate publică;

să deții un patrimoniu, logistică, membri și personal angajat;

trebuie ca valoarea activului patrimonial pe fiecare dintre cei 3 ani anteriori în parte să fie cel puțin egală cu valoarea patrimoniului inițial SAU de 3 ori valoarea salariului brut pe țară;

să faci dovada existenței unor contracte de colaborare și parteneriate cu instituții publice sau asociații ori fundații din țară și din străinătate;

să faci dovada obținerii unor rezultate semnificative în ceea ce privește scopul propus sau prezintă scrisori de recomandare din partea unor autorități competente din țară sau din străinătate, care recomandă continuarea activității.

Dacă împlinești toate aceste condiții, va trebui să adresezi o cerere Secretarului General al Guvernului, care în termen de 15 zile o va trimite organului de specialitate al administrației publice centrale în a cărei sferă de competență își desfășoară activitatea.

În baza reglementării anterioare, la propunerea autorității administrative, Guvernul României putea să scutească de la îndeplinirea condițiilor mai sus menționate, în cazul în care asociația/fundația e rezultatul unei fuziuni între două sau mai multe asociații/fundații preexistente, sau în cazul în care fiecare dintre asociațiile/fundațiile preexistente ar fi îndeplinit condițiile și ar fi formulat solicitarea în mod independent.

Ce trebuie să conțină cererea pentru a obține statutul de utilitate publică?

Conform alin. 1 din art. 38 din Ordonanța 26/2000, cererea trebuie să includă următoarele documente:

a) copii de pe statutul asociației sau fundației;

b) copie de pe dovada dobândirii personalității juridice;

c) dovada privind bonitatea asociației sau fundației, emisă de banca la care are deschis contul;

d) copie de pe dovada privind situația juridică a sediului asociației sau fundației;

e) datele de identificare ale persoanelor fizice: numele, prenumele, codul numeric personal, seria și numărul actului de identitate, respectiv denumirea, sediul și codul de identificare fiscală a persoanelor juridice, cu care asociația sau fundația colaborează în mod frecvent în vederea realizării obiectului său de activitate pentru care aceasta solicită recunoașterea statutului de utilitate publică;

f) situațiile financiare anuale și bugetele de venituri și cheltuieli pe ultimii 3 ani de activitate;

g) lista persoanelor angajate și copii de pe contractele de muncă ale angajaților;

h) copii de pe convențiile de colaborare, calificări, scrisori de recomandare și altele asemenea.

De unde obțin venituri pentru asociație/federație?

Aici ai mai multe opțiuni după ce înființezi un ONG : îți poți susține asociația din: cotizațiile membrilor, dobânzi și dividende, venituri realizate din activități economice directe (poți desfășura orice altă activitate economică dacă are caracter accesoriu și legătură directă cu scopul principal al persoanei juridice), donații, sponsorizări, legate, resurse obținute de la bugetul de stat sau de la bugetele locale, dar și din alte venituri prevăzute de lege.

Ce trebuie să faci după ce iei actele de la judecătorie?

După ce iese ONG-ul de la judecătorie, nu uita să ceri și legalizarea hotărârii prin care s-a admis înființarea propriu-zisă.

Costă 5 lei pentru fiecare exemplar pe care îl vrei și trebuie plătită anterior depunerii cererii, exact în contul în care ai plătit și taxa de înființare.

Apoi, cu următoarele documente:

Hotărâre legalizată

Certificat

Formular 010

Contract de comodat / închiriere

Ca să înființezi un ONG până la capăt, te duci la ANAF unde ai sediul si depui documentele astea ca sa-ti iasă certificatul fiscal, care arată așa:

TIPS & TRICKS

Cum pot schimba statutul asociației sau al fundație?

Cererea trebuie să fie însoțită de hotărârea adunării generale și depusă de către persoana/persoanele împuternicite. Mai apoi, aceasta se înscrie în Registrul asociațiilor și fundațiilor de la judecătoria în a cărei circumscripție se află asociația, respectiv fundația. Taxa pentru această schimbare este de 100 de lei.

Cum pot schimba sediul asociației sau a fundației?

Cererea trebuie să fie însoțită de hotărârea consiliului director, de către persoana sau persoanele împuternicite. În cazul acesta, schimbarea trebuie menționată atât la Registrul asociațiilor și fundației care se află la judecătoria vechiului sediu, cât și la cel aflat la judecătoria sediului nou. Copia prin care este dovedită schimbarea sediului va fi comunicată din oficiu judecătoriei noului sediu. Taxa pentru această schimbare este tot de 100 de lei.

Prin urmare depui documentele la judecătoria veche și se duce automat către cea nouă. Spre exemplu, dacă ai sediul în Sectorul 1 și îl muți în Sectorul 2, depui documentele de schimbare în Sectorul 1 și se duc automat în Sectorul 2.

Da, însă va trebui să comunici Ministerului Justiției datele de identificare în termen de 30 de zile de la data modificărilor.

În cazul în care asociația sau fundația sunt conduse doar de persoane fizice, iar beneficiarii reali sunt cei prevăzuți în statut, nu ești obligat să depui declarație privind modificările aduse pentru că Ministerul justiției va completa din oficiu Registrul beneficiarilor reali.

În cazul asociațiilor de dezvoltare intercomunitară, consiliul director va împuternici o persoană pentru a transmite datele de identificare ale beneficiarului real. Declarația poate fie semnătură privată, fie semnătură electronică și poate fi trimisă atât prin mijloace electronice (cu semnătură electronică, dacă ai una), cât și prin poștă sau curier.

Pot obține sprijin din partea autorităților publice?

Da, autoritățile publice îți pot oferi fie un sediu, fie un teren pentru desfășurarea activității. Așadar, fă o cerere către primărie.

Cum pot fi dizolvate?

Asociațiile și federațiile pot fi dizolvate de drept, prin hotărârea judecătoriei sau a tribunalului, ori prin hotărârea adunării generale. Fundațiile, în schimb, se dizolvă de drept sau prin hotărârea judecătoriei. În reglementarea anterioară, persoana juridică înceta de a avea ființă prin comasare, divizare sau dizolvare, însă aceasta nu înceta în cazul în care o parte din patrimoniul ei nu se desprindea și se transmitea la una sau mai multe persoane juridice existente.

Persoanele juridice străine fără scop patrimonial pot fi recunoscute și în România

Persoanele juridice străine fără scop patrimonial vor fi recunoscute prin aprobarea Guvernului, iar mai apoi vor fi înscrise în Registrul asociațiilor și fundațiilor de la Tribunalul București.

Pe lângă cererea de înscriere, acestea vor avea nevoie de următoarele documente:

Act de constituire în statul a cărei naționalitate o are persoana juridică;

Statutul;

Hotărârea organului de conducere, prin care se solicită recunoașterea în România;

Statutul viitoarei reprezentanțe in România, incluzând prevederi în legătură cu sediul, capacitatea juridică și persoanele care reprezintă persoana juridică străină;

Hotărârea Guvernului României prin care se aprobă cererea de recunoaștere a persoanei juridice în România

# data[].attributes.attachment_link.title
Tot ce trebuie să știi despre cum înființezi un ONG în 2021 - Avocatoo

# data[].attributes.attachment_link.description
Un ONG, indiferent că vorbim despre asociații, fundații sau federații nu se înființează atât de ușor precum o societate cu răspundere limitată sau o persoană fizică autorizată. Și nici nu se face totul 100% online. Mai ales că au niște specificități pe care le vom aborda în cele ce urmează.

# data[].attributes.body
Despre pandemie, despre ceea ce s-a întâmplat anul acesta și cum ne putem pregăti mai bine pe viitor pentru momentele de criză.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
De curând am avut ocazia să stau de vorbă în mai multe podcasturi cu specialiști din banking și specialiști în mediul online. Am vorbit despre pandemie, despre ceea ce s-a întâmplat anul acesta și cum ne putem pregăti mai bine pe viitor pentru momentele de criză.

Mai jos am adunat câteva lucruri care mi-au atras atenția:

1. Lumea se schimbă mult mai repede decât realizăm noi

Cu doar un an în urmă nici nu ne-am fi putut imagina că vom sta blocați în casă. Nu doar cei de pe strada noastră, nici din oraș, nici măcar concetățenii noștri. Ci întreaga planetă.

Totuși, exact asta s-a întâmplat. Și asta a dus la o serie de schimbări în lanț, afectând negativ pe cei care erau "legați" de un loc fizic. Și avantajându-i pe cei care își dezvoltaseră o flexibilitate de lucru.

Dar despre mediul digital vorbim de ani de zile. Toți ne așteptam să migrăm "acolo" cândva. Astăzi însă suntem deja în proces de migrare "forțată" și lumea se schimbă mai rapid decât ne-am fi imaginat noi.

Și asta ne duce la al doilea punct:

2. Importanța de a fi flexibil și deschis la nou

Au fost avantajați cei care deja aveau o serie de mentalități ale gândirii flexibile, care erau deschiși la a face lucrurile altfel decât le făcuseră până atunci. Pentru că

Singurul lucru constant este schimbarea.
Heraclit

Cine a ignorat în ultimii 10 ani mediul digital, acum începe să primească nota de plată. Cine, spre exemplu, a refuzat să îmbrățișeze noile aplicații și metode de lucru online... ei bine a rămas acum blocat, cu activitatea suspendată, cu venituri scăzute (sau fără).

Ceea ce este puțin ironic, deoarece îmbrățișând schimbarea

3. Poți câștiga timp și bani dacă ești deschis să faci lucrurile altfel ca până acum

Schimbarea, în general, poate fi inconfortabilă. Pentru că e nevoie să renunțăm la ceva pe care îl cunoșteam și să îmbrățișăm ceva necunoscut.

De exemplu, ești obișnuit să mergi mereu la ghișeu pentru a rezolva anumite lucruri, doar așa faci de zeci de ani. Fie că e vorba să îți plătești taxele, să ceri un extras de cont sau să îți deschizi un cont de investiții și să investești micile tale economii în acțiuni.

Dar lucrurile s-a schimbat și toate cele 3 exemple enumerate de mine eu le-am făcut atât în vechea versiune, cât și în noua:

ca să nu mai stau la coadă la ghișeu pentru a plăti taxele (sau amenzi) am învățat să o fac online;

ca să nu mai merg până la ghișeul băncii pentru a lua un extras de cont și să îl duc contabilei am învățat să îl generez online și trimit pe email;

și am descoperit că deși acum mulți ani când am cumpărat acțiuni mergeam și scriam cerere de mână în acest sens... ei bine acum este online și nu mai este nevoie să plec de la laptop.

Și, chiar dacă inițial e nevoie să învățăm ceva nou, curba de învățare este rapidă și sunt lucruri relativ simple. Iar după ce ai învățat să faci asta, descoperi că

1. Îți ia mai puțin timp să faci aceleași lucru.

2. Este, de fapt, mai simplu și cu mai puțin efort.

3. Ai mai puțină frustrare stând la cozi.

4. De multe ori este pur și simplu mai ieftin și economisești comisioane.

Pentru că

4. Ne îndreptăm tot mai mult spre o lume digitală

Și asta aduce nenumărate oportunități și beneficii, dar - ca multe schimbări - probabil va aduce și provocări.

Poate îți mai amintești de zilele anilor '90 sau 2000 când telefoanele erau cu butoane (dacă erau), când internetul era pe dial-up (pe linia telefonică de la telefonul fix) și când dacă doreai să găsești pe cineva îl căutai în Pagini Aurii.

Acum poți face aproape totul online, din câteva taste. E nevoie, evident, să îți dezvolți capacitatea de a te documenta, de a filtra informațiile și să iei deciziile optime pentru viitorul tău:

Vreau să îmi găsesc rudele cu care am pierdut legătura de 20 de ani? Îi găsesc pe Facebook sau Linkedin (caz real pentru mine).

Vreau să îmi deschid o companie în Marea Britanie, Germania sau Statele Unite? Găsesc online companii care oferă acest serviciu și rezolvă de la distanță totul. (caz real, de asemenea)

Vreau să deschid cont pentru compania de mai sus... evident în țara în care am fondat-o și fără să merg acolo? Există bănci care oferă serviciul acesta, deschizi cont companiei tale, încasezi facturile acolo, ai card și poți face plăți de asemenea. Cei de la Libra Internet Bank oferă astăzi un astfel de serviciu în România. Nu e nevoie să mergi la ghișeu, ai serviciu de support care te ajută mereu.

Vreau să angajez colaboratori punctuali, fie că e vorba de programatori, designeri, scriitori sau orice altceva? Online există servicii precum Upwork sau Freelancer pentru așa ceva, unde freelancerii concurează pentru proiectele tale.

Iar dacă acceptăm asta devine un avantaj. Asta deoarece criza ne-a pus în situația de a nu mai putea face lucrurile la fel.

De exemplu, în mediul bancar devine important să știi să faci

5. DIY (Do-It Yourself) în banking

Cu ani de zile în urmă mi-am deschis o companie în afară. Nu pentru că doream asta, ci din pragmatism. Aveam deja clienți, încasări și dacă aveam o companie acolo taxele erau semnificativ mai mici.

Apoi - spuneam și mai sus - aveam nevoie de un cont la o bancă din acea țară aflată la multe mii de kilometri de mine. Și nu aveam timp să merg acolo pentru a-l deschide sau pentru a efectua operațiuni bancare.

Era cu ani în urmă și am făcut totul online. La acel moment la noi așa ceva nu exista. În România dacă doreai un cont la bancă se presupunea că mergi acolo, completezi o cerere de mână, o semnezi, îți făcea o copie după actul de identitate, eventual după actele firmei etc. Contul de obicei îl făcea pe loc, iar serviciul online era activ în câteva ore sau a doua zi.

Evident asta era de la 9 la 18, de luni până vineri.

Din fericire între timp lucrurile s-au schimbat și la noi, iar astăzi poți să faci asta simplu și rapid. Spre exemplu cei de la Libra Internet Bank oferă un astfel de serviciu și poți face online toate formalitățile de deschidere a contului, fie că este pentru o persoană fizică, fie că e vorba de o companie.

Ca urmare, poți fie să accepți lumea digitală și să o folosești ca să te ajute, fie să o ignori. În primul caz te adaptezi și prosperi la următoarea criză. In al doilea caz, următoarea criză te va afecta.

Ce alegi? 🙂

Îți recomand și:

# data[].attributes.attachment_link.title
Lecții Învățate din Pandemie: Ce am Învățat Stând de Vorbă cu Specialiști

# data[].attributes.attachment_link.description
De curând am avut ocazia să stau de vorbă în mai multe podcasturi cu specialiști din banking și specialiști în mediul online. Am vorbit despre pandemie, despre ceea ce s-a întâmplat anul acesta și cum ne putem pregăti mai bine pe viitor pentru momentele de criză.

# data[].attributes.headline
Obiceiuri sănătoase de planificare financiară pentru ONG-uri

# data[].attributes.subject
Obiceiuri sănătoase de planificare financiară pentru ONG-uri

# data[].attributes.body
Cum să reușești în plan financiar

# data[].attributes.attachment_link.title
Ghid de obiceiuri sănătoase financiare pentru un ONG - descarcă eBook-ul

# data[].attributes.attachment_link.description
Ai idee cum mai reușește în prezent o organizație nonprofit să își asigure sustenabilitatea, ce practici financiare îi sunt de ajutor? Știi care sunt costurile uitate ce pot da peste cap contabilitatea unui ONG? Special pentru comunitatea organizațiilor neguvernamentale lansăm ghidul Obiceiuri sănătoase pentru

# data[].attributes.headline
11 tendințe pentru 2021: Cum va arăta lumea post-pandemie și care sunt caracteristicile “noului normal”

# data[].attributes.subject
11 tendințe pentru 2021: Cum va arăta lumea post-pandemie și care sunt caracteristicile “noului normal”

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
De-abia așteptăm să scăpăm de 2020, un an care ne-a dat peste cap viețile și a schimbat probabil irevocabil lumea în care trăim în moduri pe care nici nu ni le imaginam acum 12 luni. Dar ce va aduce 2021 în acest nou context incert?

Este întrebarea de la care a pornit Marian Salzman, Senior Vice President, Global Communications, Philip Morris International, pentru provocarea sa anuală de a identifica tendințele majore pentru următorul an. Nu este de mirare că raportul ei privind tendințele pentru 2021 se numește "Zoomsday Predictions", fiindcă Zoom a fost cuvântul de ordine al realității remote din 2020.

În raportul pentru 2021, Marian Salzman face o paralelă interesantă între situația din 2020 și Y2K, panica informatică din 1999 care i-a făcut pe mulți experți să se teamă de un dezastru de proporții planetare la trecerea în anul 2000, din cauza posibilei defectări a tuturor computerelor din cauza faptului că foloseau pentru a calcula data în care se află folosind doar ultimele două cifre pentru an.

"Mi se pare foarte util să privesc prezentul și viitorul prin prisma trecutului, observând paralele evidente între anul care a trecut și Y2K, dar și în comparație cu pandemia de gripă din 1918. Așa abordez identificarea tendințelor, care se bazează pe recunoașterea unor tipare, pe căutarea semnalelor printr-o multitudine de surse de informare. (...) În timp, tiparele pe care le detectez încep să spună povești despre direcțiile în care se îndreaptă culturile, comunitățile și societatea în general", se arată în deschiderea raportului "Zoomsday Predictions".

Iată cele 11 tendințe identificate de Marian Salzman pentru 2021, dar și pentru ceilalți ani care vin:

Zoom in (și zoom out)

Lunile de izolare și de lucru de acasă ne-a făcut să reevaluăm direcția în care ne conducem viața și una dintre consecințele acestei perioade de reflecție este apariția unui nou tip de "localism", care ne determină să facem "zoom in" ca să ne conectăm cu oamenii și businessurile din jurul nostru. Vrem să ne îmbunătățim casa, ca să ne servească mai bine în noile condiții. De cealaltă parte, avem parte și de "zoom out", ca să vedem mai bine ce se întâmplă în lume și să luptăm contra unor tare precum inechitatea socială sau rasismul. Intrăm într-o nouă eră a comunităților locale.

Timpul și spațiul își pierd liniaritatea

Ne plăcea să credem că timpul este ordonat și că astfel ne putem organiza eficient viața. Dar pandemia de COVID-19 ne-a făcut să regândim timpul și liniaritatea lui. De ce să ne mai agățăm de formate de lucru depășite, cu program fix, care se bazau pe prezența noastră într-un anumit loc și pentru un anumit interval. Asistăm la trecerea către noi idei legate muncă, precum săptămâna de lucru de 4 zile sau săptămâna de lucru personalizată, în care fiecare își va alege intervalele în care să lucreze. Flexibilitatea va fi cuvântul de ordine și productivitatea va fi regândită în noul context. "Vom munci mai puține ore, dar mai inteligent. Auzim de mult timp asta, dar oare vom reuși să facem asta în sfârșit?", se întreabă Marian Salzman.

Întoarcerea la comunitate

După aproape un secol de individualism, anul acesta oamenii s-au îndreptat tot mai mult către comunitate. Culmea, în momentul în care întâlnirile fizice nu erau posibile, așa că a apărut conceptul "together apart" (împreună la distanță). Este vorba mai puțin despre proximitate și accesibilitate, și mai mult despre intimitate și conexiune. În plus, pandemia ne obligă să colaborăm, fiindcă nu poate fi depășită individual, ci doar printr-un efort concertat la nivel global. Va aduce asta mai multă colaborare peste granițele tradiționale sau segregarea în triburi ostile? Vom vedea ambele tendințe și depinde doar de noi să mișcăm lucrurile în direcția pozitivă.

Realul devine ireal, irealul devine real

Ne așteaptă o integrare mai inteligentă și mai profundă a lumii reale cu cea virtuală. Deși lucrul de acasă are multe avantaje, implică și costuri deloc de neglijat, fiindcă granița dintre casă și muncă pare să dispară cu totul. Apare o nevoie de real, de autenticitate și de "pauze" de online. Deși internetul ne-a salvat în această pandemie, am descoperit și nevoia de a face lucruri dincolo de ecrane.

Vremea dronelor și a boților

Cum oamenii s-au dovedit în aceste luni a fi o vulnerabilitate pentru business, pandemia a accelerat enorm automatizarea. Folosirea de soluții software care să înlocuiască munca repetitivă făcută de angajați, ba chiar și apariția unor roboți care pot lucra în depozite, fabrici, dar și în restaurante ne arată că tehnologia ne poate înlocui. Este o perspectivă sumbră pentru mulți dintre angajații care ocupau aceste joburi din zona de entry-level, dar reprezintă o oportunitate pentru zona de învățământ, care poate oferi programe educaționale adaptate noii realități.

Pregătiți pentru orice

Așa numita "bunker mentality", în care oamenii se pregătesc pentru "sfârșitul lumii", orice ar însemna acest lucru, începe să câștige tot mai mulți adepți. Desigur, nu toată lumea își va face un buncăr cu toate cele trebuincioase supraviețuirii autonome pe termen mai lung, dar oamenii vor face stocuri și inclusiv complexele rezidențiale ar putea avea zone dedicate stocării lucrurilor de primă necesitate. Aceastpă tendință accentuează însă prăpastia dintre bogați și săraci, fiindcă nu toți își pot permite astfel de lucruri. Pe de altă parte, autonomia va devenit tot mai importantă, oamenii vor dori să aibă grădina lor de legume, să crească animale, să-și facă singuri săpun și așa mai departe. Bricolajul va deveni tot mai popular.

Redefinirea lucrurilor esențiale

Celebra piramidă a lui Maslow are ierarhia schimbată în noua realitate. Întrebarea este ce devine esențial în actualele condiții? De exemplu, cCum totul se mută online, internetul broadband devine o necesitate, nu mai e un lux. În același timp, pandemia a expus limitările și inechitățile societății actuale. Ne putem aștepta la tot mai multe modele de business prin cooperare, împărțirea mai echitabilă a resurselor și creșterea diversității la toate nivelele. În același timp, poate apărea și reacția adversă, din partea celor care consideră că schimbările sunt prea radicale și prea rapide.

Internetul ne salvează, dar cu ce cost?

În 2020 s-a văzut cât de puțin din viața noastră migrase de fapt către online. Totuși, tehnologia ne-a salvat. O pandemie de asemenea proporții în urmă cu 20 de ani ar fi paralizat societatea, n-ar fi permis atâtor oameni să lucreze de acasă și ar fi izolat multe persoane, care n-ar fi putut ține legătura cu cei dragi. Am accelerat către a accesa tot mai multe servicii, inclusiv pe cele medicale, de la distanță și oportunitățile din această zonă sunt enorme. În același timp, însă, am devenit tot mai conștienți de ceea ce pierdem în noua eră tehnologică. Preșcolarii stau prea mult în fața ecranelor, cum le afectează asta dezvoltarea creierului? Cum putem învăța empatia în aceste condiții?

Corporațiile devin agenți ai schimbării

Rolul guvernelor și ONG-urilor se mută către marile corporații în ochii consumatorilor. Oamenii așteaptă schimbări și inițiative la nivel de societate în primul rând din partea companiilor, mai ales că pandemia a arătat cum mediul privat s-a mișcat mai rapid și mai eficient decât sectorul public. La rândul lor, brandurile vor încerca să "ocupe" anumite zone legate de preocupările oamenilor, cum ar fi sustenabilitatea, de exemplu.

Regândirea locului în care trăim

Când poți lucra de oriunde, de ce ai lucra dintr-un loc foarte scump? Până acum, marile orașe compensau costul ridicat al vieții, poluarea și celelalte probleme inerentă aglomerilor urbane cu alte avantaje, cum ar fi accesul la restaurante, la magazine, la divertisment, ca să nu mai vorbim despre oportunitățile de angajare. Acum, însă, exact aceste avantaje au dispărut. Se vorbește despre dispariția Silicon Valley și părăsirea în masă a marilor orașe. Asta înseamnă noi oportunități pentru orașele mai mici, care pot atrage lucrătorii mobili, dar și nevoia de eforturi din partea orașelor mari. Acestea din urmă trebuie să devină creative pentru a atrage oamenii, să promoveze o infrastructură mai bună, să pună accentul pe ecologie. Pentru oameni, accentul se mută acum de pe statut pe separarea fizică. COVID-19 nu este ultima pandemie prin care vom trece și o casă autonomă, care să ofere confort și separare în eventuale perioade de lockdown devine tot mai importantă.

E timpul să cădem la pace cu incertitudinea

Lumea este tot mai complexă și mai dificil de înțeles, iar incertitudinea accentuată în pandemie lasă urme asupra fiecăruia dintre noi. Oamenii se vor "vaccina" împotriva riscurilor, fie simplificându-și viața ca să facă economii, cumpărând generatoare de rezervă și sisteme de securitate, fie căutând investiții mai sigure. De asemenea, oamenii vor fi tot mai preocupați de asigurarea sănătății mintale, în condițiile în care nivelul de stres este tot mai mare.

# data[].attributes.attachment_link.title
11 tendințe pentru 2021: Cum va arăta lumea post-pandemie și care sunt caracteristicile "noului normal" - Revista Biz

# data[].attributes.attachment_link.description
De-abia așteptăm să scăpăm de 2020, un an care ne-a dat peste cap viețile și a schimbat probabil irevocabil lumea în care trăim în moduri pe care nici nu ni le imaginam acum 12 luni. Dar ce va aduce 2021 în acest nou context incert?

# data[].attributes.body
Este un site care a colectat o serie de articole din mai multe state (inclusiv România) referitoare la planificarea activităților pe timp de criză sanitară

# data[].attributes.attachment_link.title
How NGOs are organising solidarity amid Covid-19 crisis

# data[].attributes.attachment_link.description
Let us know what you are doing, let us know what you are asking to institutions, let's share your challenges and difficulties, let's share the good things you witness.

# data[].attributes.headline
Impactul COVID-19 asupra ONG-urilor din Europa

# data[].attributes.subject
Impactul COVID-19 asupra ONG-urilor din Europa

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
This is part of a series on the An overview of the impact Novel Coronavirus (COVID-19) pandemic.
The new coronavirus has drastically reshuffled both economies and societies in the past months. The International Monetary Fund (IMF) has described the situation as being a "crisis like no other" with "an uncertain recovery" and a "catastrophic hit" to the global labor market, with more than 430 million jobs losses in the first two quarters.[1] The crisis also brought additional challenges for the non-governmental sector that was already experiencing a shrinking in the civic space in various parts of Europe and around the world.[2]

For what can be analyzed at the moment, the European non-profit sector has taken a considerable hit across the board as the COVID-19 pandemic spread across the continent, bringing both impediments for work continuity, as well as social and financial challenges. An assessment carried out by UK Youth, a British national charity, showed that 64 percent of the youth organizations questioned were likely to lose sources of funding[3] and the percentage is likely to have increased following the lockdown measures applied at the end of March. Despite increased risks posed for the vulnerable communities the NGOs usually work for, the capacity of the non-profit sector to meet those needs is under pressure.
NGOs are facing challenges across the financial spectrum
As the pandemic generated relatively similar effects (social interaction restrictions, new forms of running activities, sustained digital presence for citizens and other actors) in most areas of the world, non-governmental organizations (NGOs) in Europe have encountered similar challenges to those in other democratic societies from around the world (the impossibility to run activities as before, the need to adapt budgets, volunteers' safety etc.). In many parts of Europe, (e.g. Central and Eastern EU Member States, Western Balkan countries, Eastern Partnership countries) the non-profit sector was already fragile due to democratic erosion[4] and was struggling to develop properly. Whereas the pandemic hit both developed and less developed countries, NGOs are disproportionately affected in areas where the sector was already fragile, with lower chances of recovery.

One of the main issues generated by the pandemic is the increased burden for many NGOs to fight for their organizational recovery and relevance in the non-profit sector, which also leads to a considerable increase in competition for limited available resources (e.g. public grants, including EU funding). This strong competition is further fuelled by shifting trends in the fundraising outlook, as corporate sponsors are reducing their Corporate Social Responsibility (CSR) budgets due to the incoming economic crisis and individual donors are becoming more conservative in their spending habits.Furthermore, governments across Europe might be looking at budget cuts or redistributions in order to sustain the recovery programs and prioritize areas such as health, public safety or saving businesses, which can mean fewer public grants available for NGOs, especially those that are working on youth programs, non-formal education or those that address the needs of various disadvantaged groups.

Some non-governmental organizations fully depend on state funds to operate, others rely almost entirely on entrepreneurial activities, some depend on corporate or foundation funding. Many NGOs rely on physical connections and community access in order to achieve their mission, which are now partially restricted due to public health measures. Those needs are at an all-time high in most European regions and countries, but the capacity of NGOs to serve them is getting lower (for example, 86 percent of UK charities and 64 percent of non-profit responders for a Charity Navigator survey have declared that they are cutting back their services and staff despite growing demand, while 13 percent of Romanian NGOs are planning to close permanently).

The shifting financial outlook risks also bringing more polarization in the non-profit sector. Large organizations have considerable capacity to attract funding and implement programs and will also be more tempted to tap into existing sources of financing, which they were not interested in before, while very small organizations relying solely on volunteers would have very small financial needs and could also flourish on tiny budgets.

Depending on its duration, the pandemic might put at risk mostly medium-sized NGOs, severely increasing the gap between large NGOs and very small ones. Large, well-developed organizations tend to have increased overall capacity (including for attracting funding and implementing projects), better brand recognition, more advocacy influence with public authorities, as well as more developed internal frameworks, which enable the organization to more easily adapt to new governmental regulations. Until recently these large NGOs were not competing directly or too much with small and medium-sized NGOs, especially as they were not looking at the same sources or levels of funding.

However, this might now change. First, several large NGOs (especially from the big international non-profit brands) are under increased pressure in many countries to rely increasingly on local/national funding and less on international funding. Second, the pandemic might push large NGOs to apply for public grants where they compete more with medium-sized organizations. Additionally, large NGOs have both increased capacity and are generally commanding more trust from the government, corporations, and the general public, so in times of crisis they might actually be relied upon more and receive extra funding.

At the other end, small NGOs and even informal groups (some of which appeared during the first phase of the pandemic as community initiatives) tend to focus more on community projects and on volunteers. The majority of these organizations might not have even one paid staff or an office, so their operating costs are very low, and they also tend to be more agile when it comes to implementation. Small NGOs can also very easily rely on microgrants or generally low-value grants or on community donations, which can now also be very easily attracted through digital platforms.

As some of the funding sources have been oriented to respond more to the challenges addressed by the pandemic, many NGOs may be in the position to adapt their mission or to risk the continuity of their work. This leads to a growing and sometimes even fierce competition for grants, sponsorships, and donations, even if in some cases it might be well above the capacity of the NGO to absorb those funds. The "crisis mindset" might encourage many NGO leaders to overpromise even if they risk to underdeliver.

In the non-profit sector, it is quite usual for many organizations, especially small to medium-sized, to survive from one project to another and to build a mix of funding sources that are usually time-limited and project-based. Where the local, national, or European public authorities do not offer institutional grants, there is a strong dependence on either project funding, small businesses, or membership fees. However, the pandemic is putting on hold many projects and adding new layers of complexity due to social distancing rules, which discourage NGOs from organizing physical activities sometimes altogether (especially as they also risk considerable fines in case of a regulation breach or viral outbreak, which many cannot afford).

Additionally, sources of funding are-at least temporarily-contracting, especially from the private sector and individual donors. Corporations which offer NGO grants for specific projects are at risk of reducing their CSR budgets or shifting funding towards medical projects,[11] while individual donors become more conservative in their spending habits and might tend to either donate less or prioritize their donations for medical initiatives. At the same time, those NGOs who were strongly relying on business income from their own social entrepreneurship initiatives might see their income strongly reduced, especially if they do not qualify for governmental relief.
Opportunities and trends emerging from the crisis
Competition is not, however, limited to financial resources. The capacity of any NGO is given by the hired and voluntary talent it attracts or retains. And right now, retaining employees and volunteers is a key priority, while attracting new talent is becoming a considerable challenge. Although the non-profit sector tends to provide more job satisfaction rates, mainly due to the nature of its community/social impact, that comes usually with the string of job insecurity attached. And amidst a crisis which risks becoming a considerable economic and financial one, talent tends to orient towards jobs which can provide more perceived job security.

The pandemic is, however, also bringing a couple of opportunities for the sector. First, as lockdown measures started being enforced in most European countries, NGOs were forced to start an immediate digitalization process and look into transferring at least some of their operations online. There can also be observed the emergence of new digital services for the community (e.g. digital youth work in the youth sector, digital camps etc.). This effect will probably change fundamentally how NGOs operate in a post-pandemic world as the use of digital tools will become part of the day-to-day reality together with online services which will complement physical ones in the community. This will carry on benefits on long-term not only from an NGO development point of view, but also in terms of reaching a broader audience.

Second, we have seen a surge of volunteering and solidarity in several communities, both in organized and informal civil society. As NGOs complemented governmental efforts on fighting the pandemic, this can in theory bring increased influence in policymaking or in their communities. In connection, one of the lingering effects of the pandemic might be that NGO leaders look closer to the resilience of their organization and their capacity to absorb shocks and move forward in times of crisis and uncertainty. Although too early to predict, we might see an emergence of scenario planning, risk management and mitigation plans, consolidated strategies which take into account the need for resilience and reimagination. Additionally, we can expect considerable governance pressure in this direction from the NGO boards.

Thirdly, a trend which has already started since the early phase of the pandemic is related to the increased flexibility of funders, including some offering public grants. We have seen cases of reduced co-financing rates (often to 0 percent down from 10-20 percent), full timeline flexibility for projects, permission to use funds for emerging needs etc. We can positively look out for long-term flexible frameworks from the main funders in Europe, even after the pandemic ends, as the need for strengthening the NGO sector will be greater than ever. In terms of funding, we can also expect new NGO funding models to emerge, with an increased focus on institutional funding, "lump sum"/"unit costs" grants, and a greater attention given to strategic, multi-annual projects (even at smaller level, such as with youth exchanges).

Another trend that can be observed is that of an increased dependence of NGOs on local, national and European public funding. This can become a risk especially in countries where rule of law is under attack by populist governments or authoritarian political leaders, bringing the independence of the beneficiary NGOs into question. It can lead either to a change in the strategy and priorities of the NGO, so it matches the priorities of the government or, in some cases, pressure to only follow the "government line" and avoid any critique.

Furthermore, many advocacy NGOs are now finding new prolific ways or sharing their messages and building coalitions, as well as popular support, especially online. The challenge might be to gather support for issues which do not have the potential to become too political, whereas for the latter we expect this to be much easier in a world which is becoming more polarized. We might also see more informal advocacy initiatives, which are not led by an NGO or a coalition of NGOs initially, emerging online, and mobilizing people for various causes with reduced costs.

Another trend emerging is that of analyzing the real added value brought by the NGOs to their target groups and stakeholders, given the access to digital tools for gathering data.[14] This can lead to consolidation and prioritization in terms of partnerships of all kinds, including supply chains. Of particular importance here is the effect of this on federations across Europe, which sometimes depend on their membership fees. As such, we might see an unprecedented pressure on federations to reform and increase the value they bring to their members, while those failing to reform might disappear from the market.
Răzvan-Victor Sassu has been working for the European Institute of Romania since 2014, as an expert in European Affairs. She is author and co-author to several publications, her research being focused on European policies, democracy and citizen participation. She has been involved in the Romanian non-governmental sector since 2009 and is vice-president of the Young Initiative Association. Her non-governmental work is focused on projects promoting European values, civic engagement and youth empowerment. is a social entrepreneur who started working in the non-governmental sector in 2009 by founding the Young Initiative Association. Over the last 10 years he led several youth and NGO capacity-building programs in Romania and at European level, and now he is serving as the President of the Young Initiative Association. He is also currently working at a global level as the Policy & Advocacy Manager of the World YMCA, an organization serving 120 National Movements and advocating for youth empowerment on the global stage.
The current crisis has raised a series of challenges for the European NGOs, but there is to mention that previous issues (e.g. democratic erosion) were already making things harder for the civil society actors. One of the biggest challenges that has been examined is related to the financial spectrum. Not only that-the availability of funds can determine the course of action for an NGO, but it can also trigger vulnerabilities in less served communities. Another challenge that could be further delved into is in regard to the status of democracy and the control and transparency of measures taken by political actors in the previous stages of the pandemic. The commentary has also included a series of opportunities and trends that emerge from the current crisis, out of which we have mentioned the digitalization, the surge of volunteering and solidarity, the increased flexibility of different funders, etc. All of these together aim to emphasize that each crisis should be regarded as an opportunity to improve the status quo and also a context for analyzing what has been done and which should be the next priorities.

References:

[1] "World Economic Outlook Update", International Monetary Fund, June 2020, Accessed 1 August 2020. < www.imf.org/en/Publications/WEO/Issues/2020/06/24/WEOUpdateJune2020 >.

[2] Nicolas Bouchet, "A Matter of Precaution-Watching the Shrinking Civic Space in Western Europe ", The German Marshall Fund of the United States, 20 May 2020, Accessed 4 August 2020, < www.gmfus.org/blog/2019/05/20/matter-precaution-watching-shrinking-civic-space-western-europe>.

[3], "The impact of COVID-19 on young people & the youth sector ", UK Youth, 8 April 2020, Accessed 5 August 2020. < www.ukyouth.org/wp-content/uploads/2020/04/UK-Youth-Covid-19-Impact-Report-External-Final-08.04.20.pdf >.

[4] Giada Negri, "How European Civil Society Is Pushing Back Against Democratic Erosion", Carnegie Europe, 12 March 2020. Accessed 5 August 2020. < https://carnegieeurope.eu/2020/03/12/how-european-civil-society-is-pushing-back-against-democratic-erosion-pub-81254 >.

Michael J. Nathanson, Bradley P. Boyer, "Why coronavirus could devastate charities even more than the Great Recession did", Marketwatch, 11 April 2020. Accessed 14 July 2020. < www.marketwatch.com/story/why-coronavirus-could-devastate-charities-even-more-than-the-great-recession-did-2020-04-07 >.

[11] Gabriela Gutierrez-Huerter, "COVID-19 poses new challenges for corporate social responsibility efforts", King's College London, 6 May 2020. Accessed 3 August 2020 < www.kcl.ac.uk/news/covid-19-poses-new-challenges-corporate-social-responsibility-efforts >.

[14] "How are NGOs coping with the impacts of COVID-19", Tola Data, 16 June 2020. Accessed 2 August 2020. < www.toladata.com/blog/how-are-ngos-coping-with-the-impacts-of-covid19/ >.

Photo: White medical mask isolated. Face mask protection against pollution, virus, flu and coronavirus. Health care and surgical concept | Shutterstock
Published on October 6, 2020.

# data[].attributes.attachment_link.title
The Impact of the COVID-19 Pandemic for the European Non-governmental Sector

# data[].attributes.attachment_link.description
This is part of a series on the An overview of the impact Novel Coronavirus (COVID-19) pandemic. The new coronavirus has drastically reshuffled both economies and societies in the past months.

# data[].attributes.body
Include o analiza internationala a crizei generata de Covid-19, incluzand si ONG-urile

# data[].attributes.headline
Cum planificăm în vremuri de incertitudine?

# data[].attributes.subject
Cum planificăm în vremuri de incertitudine?

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
If you ever go on a road trip with my father and you need to grab a bite to eat, I'll warn you that you're going to be stopping at McDonald's.

Here's the thing that's really weird about that: My dad doesn't even like McDonald's. The second his burger is set in front of him, he complains about the squishiness of the bun and points out the thin patty and wilted lettuce.

After years of his griping, I finally asked him, "Dad, why do we always stop here when traveling? It doesn't seem like you enjoy it very much..."

Without missing a beat, he responded, "Well, I hate it...but at least I know I hate it."

My dad is a creature of habit to his core, and I'm self-aware enough (although, admittedly, slightly embarrassed) to confess that I picked up some of those same traits. I like consistency, predictability, and routine. They're comforting.

As conditioned as I am to loathe uncertainty (actually, we all are-you can thank evolution), I also recognize that some of the greatest things that have ever happened to me haven't been premeditated and planned.

Several of the best meals I've eaten have been at random restaurants that I wandered into after the ones I wanted to dine at had too long of a wait. One of my beloved rescue mutts stumbled her way into my life through a series of unexpected events. Heck, even the journey to my current writing career has had its own weird twists of fate.

Admitting that is pretty disarming, isn't it? It's tough to recognize that we don't have total control-that sometimes it's embracing those uncertain paths that leads to the greatest outcomes.

So... Why Is Uncertainty So Darn Daunting?

This might be one tendency that we can blame on evolution. For our ancestors who were fighting the elements and scavenging for food, unpredictability was a major threat-not just to their confidence, but to their survival. In an interview with Quartz, a neuroscientist, Beau Lotto, explains:

"This has to do with uncertainty and how dying is easy, living is hard. Our brains and bodies evolved to not die-evolution works from failure, not from success. But being optimized to not to die is not the same thing as being optimized to live. A lot of that is about reducing uncertainty. Our brains and behaviors evolved to try to minimize uncertainty in almost all circumstances."

Put simply, our brains are groomed to despise uncertainty.

Not only that, but ambiguity can actually trigger our fear response and compromise our decision making.

In one study, a neuroeconomist at Caltech observed images of participants' brains as they made increasingly risky or uncertain bets. Surprisingly, the less information the participants had to inform their choices, the more irrational their decisions became.

You'd think that the uncertainty of operating with limited information would make them more carefully evaluate their choices. But, in reality, the brain's limbic systems (that's where emotions are generated and also where the fear response takes place) took over their thought processes-ultimately causing them to make rash decisions in response to uncertainty.

3 Tips To Embrace The Unknown

Scary stuff, right? I'd love to tell you that this article comes with a downloadable crystal ball that will help you predict your future and ward off any pesky uncertainty. 🔮

Unfortunately, that's not the case. Life is unpredictable, which requires that you start to get a little more comfortable with the uncomfortable.

Doing so not only reduces your stress when you're inevitably faced with ambiguity, but it also gives you the necessary wiggle room to focus on the journey (rather than the outcome) and even experience some positive, unexpected results.

But how do you increase your comfort level here?

Here are three strategies you can use to embrace the unknown-no huffing and puffing into a paper bag required.

1. Push Yourself Out Of Your Bubble

What if I demanded that you run a mile right now? No stretching, no preparing, no warming up. Would that be easy?

Probably not (unless you're already familiar with long-distance running, of course). That's because you need to work up to it. It's all about baby steps.

You can apply the same concept to getting comfortable with change and uncertainty.

Dip your toe into the water with some new challenges and experiences. Raise your hand to take on that project that you don't have a ton of experience in or volunteer to train a new employee, despite the fact that you've never done so before.

Need a non-work-related example?

During one recent weekend evening, I went to a brewery to throw axes (rather than defaulting to my standard plan of pizza, sweatpants, and reality television). The very idea of combining alcohol, large crowds of people, and flying axes was anxiety-inducing for a worrywart like me. But you know what? It was actually a ridiculously fun time.

Stepping out of your comfort zone (that doesn't have to mean throwing axes for you) will obviously get you out of any rut you might be in, while also increasing your tolerance for hazy or seemingly precarious outcomes.

Even better news? Getting away from the predictable can boost your brain's neuroplasticity, which is essentially a fancy term for your brain's ability to form new connections. It's directly correlated with novelty, so it's time to shake things up a little bit.

2. Think About (Realistic) Worst Case Scenarios

Here's just how much your brain hates uncertainty: recent research shows that not knowing what's going to happen is far more stressful than knowing for sure that the outcome is going to be bad.

You read that right-you experience less anxiety when you know something awful is going to happen, than you do when you're rolling the dice and hoping for the best (I guess that explains my dad's affinity for McDonald's when on the road).

Yep, science backs up the fact that uncertainty is pretty anxiety-inducing. And, sorry, but there's no way for sure to know how things are going to play out.

However, thinking through likely worst case scenarios is a mental trick to help you get around that. When you're trying something new or dealing with another seemingly risky scenario, ask yourself this: what's the worst thing that could happen?

Try not to spiral into the totally improbable (for example, it probably wasn't all that likely that I was going to accidentally chop off my husband's arm while on an axe-throwing date) and instead try to identify negative situations that could potentially happen. I could embarrass myself. Or injure myself.

If things pan out the way you imagined, you were somewhat mentally prepared. And if they don't, you're relieved. Think of it as a way to give yourself a much-needed reality check, while simultaneously providing a somewhat artificial sense of security and certainty.

3. Describe What You're Feeling

Our emotions can hold a lot of power, and that's especially true if you try to sweep them under the rug and ignore them entirely.

That's why, whenever you're feeling anxious about uncertainty or risk, you should try literally verbalizing how you're feeling. It's something that famous psychologist, Dan Siegel, refers to as "name it to tame it."

So, maybe I'd say aloud, "I'm feeling uneasy about submitting this article because I don't know if it's what my editor is looking for." Or, "I'm feeling anxious about heading to this conference because I don't know anybody there."

If it seems pointless (and maybe a little nutty), I promise it's not.

"The answer is that naming our emotions tends to diffuse their charge and lessen the burden they create," writes Tony Schwartz in an article for The New York Times.

"It's also true that we can't change what we don't notice. Denying or avoiding feelings doesn't make them go away, nor does it lessen their impact on us, even if it's unconscious. Noticing and naming emotions gives us the chance to take a step back and make choices about what to do with them."

Make Uncertainty Your Friend, Not Your Enemy

Most of us loathe uncertainty and ambiguity, but we also know that it's an inevitability of the real world so, you're going to need to learn to cope with it in a healthy way.

Will you ever love the fact that sometimes life feels like pulling the lever on a slot machine? Maybe not. After all, it's tough to program a brain that's hardwired by evolution.

But, by putting the above strategies into play, you can deal with the unknown with a little more confidence.

And yes, rest assured that I'll definitely be sharing this article with my dear ol' dad. Who knows, we might just stop somewhere new (and tasty) on our next road trip.
Good or bad, we'd love to hear your thoughts. Find us on Twitter (@trello) or write in to support@trello.com Next: How To Create A Productivity Tracker To Reach Your Goals This Year

# data[].attributes.attachment_link.title
Feeling Uncertain? How To Move Forward Without A Plan

# data[].attributes.attachment_link.description
If you ever go on a road trip with my father and you need to grab a bite to eat, I'll warn you that you're going to be stopping at McDonald's. Here's the thing that's really weird about that: My dad doesn't even like McDonald's.

# data[].attributes.headline
Cum să prioritizăm când apar întotdeauna lucruri de făcut?

# data[].attributes.subject
Cum să prioritizăm când apar întotdeauna lucruri de făcut?

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
When you're overwhelmed with everything work and life has lobbed on your plate, simply deciding what to do first can require as much time and mental energy as actually doing it.
How can I excel at work while maintaining my close friendships? How can I get enough sleep while striving towards my goals? How can I balance family demands with my own personal well-being?
The antidote to chronic overwhelm is accepting -- really accepting -- that you can't do everything. Believing you can will just leave you feeling guilty, stressed out, and miserable. Prioritization is the process of embracing the limits of your time and energy, freeing yourself from the expectation that you have to do it all, and taking back control of your to-do list. Ultimately, it's about leading a life that's aligned with your values.

Prioritization is equal parts mindset, habit, and skill that you can learn to cultivate over time. This article will help you identify areas in your life worth focusing on. We'll dive into the best ways to prioritize daily, how to build a prioritization system, and productivity methods that will help you put importance over urgency.

Things worth prioritizing in life

While specific priorities will vary from person to person, there are a handful of general areas that all of us should prioritize in order to function at our best. These are the things that inch us closer to our long-term goals and generally make life worthwhile. Yet, we often let days, weeks, or even months go by without doing them.

It's important to take stock of exactly what those things are so we can bring them to the top of our to-do lists and the forefront of our focus.

Health and fitness

You can probably relate to the endorphin rush following a good workout or the satisfaction after eating a healthy home-cooked meal. But when life feels like it's moving at warp speed, healthy habits are often the first thing to go. We put off a walk in the park in favour of scrolling through social media or opt for takeout so we can work later into the evening. It's not just our physical health either. We let our emotional and mental health slip as we go through the frantic motions of everyday life.

These choices, both intentional and subconscious, add up over time and make it hard to show up in other areas of our lives. Eating convenient junk food keep our energy levels unstable and makes it hard to focus at work. Feelings of anxiety make us snappy with our loved ones.

Our health serves as a foundation for everything else. Failing to prioritize healthy eating, exercise, and our emotional fitness eventually catches up with us.

Sleep and rest

Whether you're a student pulling an all-nighter or a professional working late to meet a looming deadline, sacrificing sleep is a go-to strategy for buying more hours in a day. However, the cost of extra time is often more than we bargained for.

In his book, Why We Sleep, Dr. Matthew Walker, Professor of Neuroscience and Psychology at the University of California and founder and director of the Center for Human Sleep Science, warns of the side effects that arise with inadequate sleep:

Our emotions become unstable: A study found a 60% amplification on emotional reactivity after sleep deprivation.

Our learning is impaired: One study found a 40% deficit found in participants ability to make new memories compared to the control group.

Our cardiovascular system is compromised: Adults 45+ who sleep less than 6 hrs a night are 200% more likely to experience a heart attack or stroke in their lifetime.

Our hormones become imbalanced: A lack of sleep results in a chronic increase in cortisol and the suppression of growth hormone.

Walker asserts that a lack of sleep affects every major system in our bodies: "cardiovascular, metabolic, immune, reproductive". While Walker may have overstated the case for sleep, you've probably felt the effects of missed sleep for yourself. A day or two of reduced sleep leaves us tired, jittery, on-edge, and unproductive.

Make sleep a priority each and every day with help from these tips:

Whatever big tasks on your list that can't wait, consider a good night's rest instead. Feeling tired in the morning only serves to start the day unable to meet the challenges ahead.

Friends, family, and relationships

Humans are social creatures who crave connection. Yet, when push comes to shove, we often neglect our friends, family, and significant others, assuming they'll be around when things get less busy.

But relationships can't be put on autopilot. It's hard to mend the relationships we've frayed - from missing out on our child's basketball game because of a work meeting to forgetting to wish our sibling a happy birthday because we were occupied with other things. As death-bed confessions reveal, people regret how much time they spent working, and wish they had stayed in touch with friends.

Prioritize spending time with loved ones and nurturing new relationships you think are worthwhile. Here's a few tips on doing exactly that:

Make the first move: Don't wait for others to make plans with you. Instead, be proactive about being the connector who invites friends and family members out to catch up.

Know what's non-negotiable: While you can't always be there for everything, decide on what you won't miss out on, no matter what. This will vary from relationship to relationship. With your spouse, it could be a wedding anniversary. With a close friend, it could be supporting them at their book launch.

Remember to reach out: Life gets busy for everyone. While meeting in person isn't always possible, take advantage of technology to stay in contact with friends and family by phoning, texting, and messaging. Congratulate people on their wins, offer sympathies for their losses, and reach out just because.

Productive work

Many of us want to get ahead in our careers, working in pursuit of promotions and professional advancement. But there's a difference between working hard and working smart. It's easy to get stuck in the working hard category - answering an endless stream of emails and work messages, sitting in back to back meetings, and taking any new assignment that comes our way.

But it's working more strategically ("smarter") - focusing on work in our zone of genius, practising deep work, and being selective about the work we take on (or, better yet, pitching our own projects) - that propels us forward professionally.

At work, it's common to feel like we're simultaneously going 100 miles an hour while standing in the same spot. We're busy but unproductive, spinning but stagnant. This feeling often arises when we fail to be intentional about our growth and prioritize high-impact projects. When in doubt, use this handy flowchart to decide whether a work project is worth putting at the top of your list or should fall to the bottom of your priorities.

Seek out and prioritize opportunities that allow you to stretch beyond your current capabilities and explore new areas that excite you.

Things to deprioritize

You can't prioritize without deprioritizing, giving yourself permission to move certain things to the bottom of our to-do lists and the back of our minds. By intentionally taking our focus away from the areas in our life that are distracting, opens up more time and mental energy for what matters.

Social media and entertainment

Prioritization is necessary because there's only so many hours in the day. However, there's something to be said for re-capturing how much time we really have. We spend hours swiping through TikToks or falling down YouTube rabbit holes that we could use working on our side projects or socializing with friends. Many of us spend more time on social media and entertainment then we would like to admit.

While they can add fun to our days, it's worth reducing how much time we spend on distracting websites and apps.

In Cal Newport's Digital Minimalism he argues that we should use technology with intention:

"...focus your online time on a small number of carefully selected and optimized activities that strongly support things you value, and then happily miss out on everything else."

Deprioritize the time you spend scrolling through Instagram and reading through Reddit, so you can focus on quality time with family or finishing that online course you've been putting off.

Here are two tips for cutting back on social media:

Try time tracking: Use apps like RescueTime or the native app-tracking features on your mobile device to see exactly where you spend your time. What gets measured gets managed.

Make access harder: Try deleting social apps from your phone. Often, we reach for distractions when they're in close proximity. Creating a barrier to checking for our apps can help us be more intentional about the time we spend online.

Busy work

There's a range of tasks that we do every day or week that fill our hours but fail to move us forward. Here's a list of to-dos you might recognize:

Sorting through your inbox and responding to emails

Keeping up with messages in your company's team chat app

Spending time on repetitive administrative work

One-off work tasks untied to a larger objective

Urgent last minute requests

These tasks have a way of derailing our days, making us put off what we intended to get done. Recognizing the work that's impactful and the work that isn't will help you prioritize. We can't do the ambitious work that gets us promoted at work if we're bogged down with the basics.

Here are a few strategies for getting rid of busywork:

Delegate or outsource: Whenever possible, pass off work to others within your organization that doesn't fit your criteria of "impactful work". Alternatively, seek out freelancers and contractors for work you find unchallenging or outside the capabilities you want to develop.

Automate: Use an app like Zapier to automate repetitive administrative tasks you find yourself doing again and again, like notifying your team about new leads or saving new files to your cloud app.

Constrain: For low-leverage tasks that need to get done, limit how much time you spend on them. For instance, answer emails once per day rather than as they arrive in your inbox.

Say no: Let go of guilt and recognize that you need to put your priorities first. Saying "no" gets easier with practice.

Negativity

A less-discussed distraction that prevents us from prioritizing properly are life's tough moments and the accompanying negative thoughts that swirl around in our heads. The time and mental energy we spend dwelling on situations outside of our control - or doubting our abilities and comparing ourselves to others - could be spent doing the work that will propel us towards the lives we want.

Moving our focus away from what's bad and bleak is easier said than done. Our minds are designed to fixate on the negative - a cognitive bias that sometimes prevents us from seeing reality clearly.

Use these strategies to curb your negative thought patterns:

Keep a brag document: Maintain a running record -- whether it's a document or folder -- of the kind and positive things people have said about you. While we shouldn't always reach for external validation, hearing nice things from others is impactful when we're feeling down. Screenshot and/or write down compliments you've received, both personally and professionally, and look back at your collection when you're feeling down.

Monitor your inner self talk: Cultivate mindfulness and awareness around your inner thoughts. When negative thoughts arise, ask yourself if they're comments you might say to a close friend or a child.

Have empathy: When negativity is from an external source -- like when people say or do hurtful things -- it can be a result of their own inner turmoil and personal problems. We have little access to people's inner worlds and should aim for understanding whenever possible. However, empathy for others should not be in conflict with empathy for ourselves. Be firm with people who act unkindly and remove yourself from negative situations.

Prioritizing health, happiness, and everything else we value is easier when we're in the right mindset and environment.

9 Strategies for Prioritizing Your Tasks

How to prioritize starts with knowing exactly what matters in life and what doesn't. The next step is using tactical strategies to ensure your priorities rise to the top amid the busyness of life.

1. Capture all of your tasks in one place

Work requests from email, personal tasks like cooking meals, and new ideas for projects are all floating around in our heads. Unfortunately, this makes it challenging for us to prioritize them, rank them by importance. The first step to prioritization is gathering all these to-dos in one place.

Make a habit of adding each new task into a productivity system - a central place to encapsulates everything you need to do and when you need to do it. This system can be pen and paper or a digital system like Todoist that lets you add tasks on both your phone and computer. This important thing is the habit of capturing all of your to-do's. Pick the tool that's the easiest for you to stick to.

2. Stay focused by eliminating distractions

Social media and entertainment can curtail our best intentions. How can we reduce their pull on our lives? By blocking them out. Regularly use an app blocker, like Freedom (MacOS, Windows, Android, iOS) or Self Control (MacOS) to reduce the amount of time you spend online.

Freeze your access to social media and news sites intermittently or for extended periods of time when you need to get things done. When social media isn't an option, we open up the opportunity to focus on our top priorities.

3. Don't fall for shiny object syndrome

With a productivity system in place and a method for blocking digital distractions, there remains a category of diversions that can derail our priorities and keep us from working on what we intended: something new.

When boredom creeps into our routine, it's easy to fall for shiny object syndrome. Any novel idea that comes our way manages to capture our attention and distract us from our initial focus:

Jumping from trend to trend and project to project prevents us from making progress on what's important to us. We're always starting anew, never truly finishing. Progress happens in the long term and our efforts compound overtime. Consistently switching our strategy and trying the next new thing keeps us scattered and unfocused.

Give what you're working on a true chance. Commit to a new habit for six months not six days and resolve to finish a side project before starting a new one. When something gets challenging at work dig into how it could be resolved instead of browsing job postings. Prioritizing often means seeing things through rather than giving up at the first sign of a challenge.

Author and productivity expert, James Clear, provides sound advice for sticking to tasks even when they become mundane - fall in love with boredom:

"Somehow, top performers in any craft figure out a way to fall in love with boredom, put in their reps, and do the work."

4. Understand importance over urgency with the Eisenhower Matrix

We tend to believe that there's all the time in the world to read the books we want, see the people we love, and check off all the things on our bucket list. So we put them off. We don't prioritize them. Instead, we prioritize the things that are urgent -- a looming deadline at work or an incoming email start to take precedence over the important things in our lives.

This tension is the basis of the Eisenhower Matrix productivity method. The system forces you to visualize your tasks as belonging to one of four separate categories:

1. Urgent & Important tasks/projects to be completed immediately

2. Not Urgent & Important tasks/projects to be scheduled on your calendar

3. Urgent & Unimportant tasks/projects to be delegated to someone else

4. Not Urgent & Unimportant tasks/projects to be deleted

Be aware of the difference between urgent and important and opt for the latter as much as possible. Here are a few examples:

Calling your Grandmother or going for a walk will never have the frantic urgency of a deadline at work, but those are the kinds of important things that make our lives more fulfilled and balanced in the long-run.

Read more on the Eisenhower Matrix, including how to implement this productivity method in Todoist.

5. Manage your energy, not your time

In between eight or more hours at work each day and the other eight hours we should reserve for sleep, there's only so much maneuvering we can do to prioritize what's important in work and life. Instead of watching the clock, side step time management in favor of energy management.

Daniel H. Pink's When: The Scientific Secrets of Perfect Timing discusses a pattern that many people around the world exhibit: positive affect ("emotions such as enthusiasm, confidence, and alertness") is high in the morning, dips in the afternoon, and rises again in the evening.

We can use this information to our advantage, planning for our priorities to bookend our days and using our low mood hours for low-priority work.

Naturally, there are exceptions. It's worth figuring out when you're most productive and scheduling your high-priority tasks accordingly:

If you're an early bird, prioritize your most important tasks for right after you wake up.

If you're a night owl, conserve your late nights for priority projects you want to make progress on.

As a parent your "productive" time may be limited to when your kids are at school or sleeping. Protect those hours at all costs for your own priorities.

Whenever your most productive hours are, block them off in your calendar and make appointments with yourself to keep your priorities straight.

6. Take stock of what's important with The Commitment Inventory

Many of us are overstretched with little time to focus our energy where we want to. The Commitment Inventory productivity method makes us take stock of all our commitments and forces them to reassess them.

Here's how to implement the method:

1. Create an exhaustive list of everything you spend time on

2. Consolidate into categories and assign a percentage to each

3. Trim your list of commitments, making sure each category has enough time to do it well

4. Organize your to-do list around your categories

5. Break big tasks down into checklists

6. Work in timed "bursts" aligned with your categories

When you're trimming your commitments, ensure your priorities are reflected in your remaining categories and find their way onto your daily to-do lists.

Read more on The Commitment Inventory, including how to implement this productivity method in Todoist.

7. Put your most important task first with Eat the Frog

A simple productivity method worth trying is Eat the Frog. This method is simple, but not exactly easy -- here are the steps:

1. Identify your frog: also known as your hardest, most important task for the day.

2. Eat it: do your most important task first thing in the morning. Don't give yourself the chance to put it off for later.

Consistently using this productivity method will help you prioritize something important each and every day and build momentum for the hours ahead. Consider some of the following tasks as your "frog":

Hacking on your side-project before checking email

Getting in exercise right after waking up

Writing 1000 on your novel before work

Chances are, you probably know what your frog is: often what we need to prioritize the most is the task we adamantly avoid. Test your resolve, grit your teeth, and do the hard thing.

🐸 Read more on Eat the Frog, including how to implement this productivity method in Todoist.

8. Account for your hours with the Time Blocking method

The Time Blocking productivity method forces you to plan your day hour by hour, batching similar tasks together instead of multi-tasking and context-switching throughout the day. Doing so can be especially helpful for prioritizing because it underscores exactly how many hours we have in a day and forces us to make the trade-offs we find so difficult.

Here's how to implement the Time Blocking method:

1. Make a to-do list for the day

2. Categorize your tasks together in similar "blocks"

3. Estimate how long each block of tasks will take you

4. Add each block to your schedule sequentially with a time attached

5. Complete each block of tasks from morning to evening in order

6. Shift, modify, or postpone blocks of time when necessary

Each day, ensure that at least one of your blocks of time is related to your top priorities like high-impact work projects and time spent learning.

Read more on Time Blocking, including how to implement this productivity method in Todoist.

9. Eliminate non-priority tasks with Warren Buffett's "2 List" Strategy

We often think of prioritization as deciding what we will work on. It can be more powerful to decide what to let go of. Warren Buffet's "2 List" Strategy focuses on getting rid of the tasks holding us back from our true priorities. Here's how to use it:

1. Write down 25 things you want to accomplish

2. Select your top 5 priorities from this list

3. Cross out the remaining 20 items and actively avoid thinking of them

4. Focus only on your top 5 priorities.

Our instinct is to let our second tier "priorities" hang around to keep our options open. It keeps us from focusing and committing to our goals. Instead of keeping your options open, limit them.

5 tips for prioritizing tasks in Todoist

Use Todoist to keep your priorities straight and to plan your days, weeks, and months with your important tasks front and center. This section will discuss the best features to surface high-priority tasks so they always have a prominent place on your to-do list.

Create projects for your life

For each of the important areas of your life, create a dedicated Todoist project. For instance, create projects like "Home", "Family", "Personal", "Social", "Fitness", and "Work" for all your tasks related to these areas. Add tasks like "Go on a run" to your "Fitness" project and "Tidy my home office" to "Home".

It's easy to let our "Work" project fill up and take up the lion's share of our days. To prevent this, regularly look at your Today view in Todoist to ensure that you're prioritizing different areas of your life too. For example, ensure you have both tasks in your "Family" and "Personal" projects on your list for the day. Think of your projects as a prioritization filter. If a task doesn't fit into one of your projects, ask yourself if it's worth spending your time and attention on. However, feel free to also create a "Someday" or "Maybe" project for things you don't have time for right now -- give yourself permission not to think about them.

💡 Todoist Tip: Use Todoist's sort options to group your Today view by Projects. Sort → Custom View → Group by → Project. You'll have a clear view of the areas of your life that get your focus in a given day.

Balance the week ahead with upcoming view

It's not possible to prioritize all the important areas in our life in a given day. That's okay. We can adopt longer time horizons by planning with Upcoming view in Todoist. While you might not have time for yoga this afternoon, fit it in later this week. Getting ahead of your menu with meal prep may not be in the books for this evening, but schedule it for Saturday afternoon. Plan for the week and beyond with your priorities in mind.

Get ahead of Monday with a Weekly Review practice. Think about your priorities for the next seven days during a dedicated review session where you reflect on what you accomplished last week and your focus for the week ahead.

Add priority levels to your tasks

Even with proper planning and all our tasks in front of us, it can be overwhelming to know where to start. Assign priority levels to your Todoist tasks so you have a logical order of what you should work on first, and what should be moved to the bottom of your list or postponed.

There are four priority levels in Todoist:

Priority 1 (red)

Priority 2 (orange)

Priority 3 (blue)

Priority 4 (clear)

Adding priorities to your tasks ensures they appear at the top of your Todoist task list for visibility.

We recommend using priorities sparingly. If everything is a priority, nothing is. Instead, limit priority tasks to 5 per day and ensure they're not all work-related tasks. Choose 5 tasks that you would feel great about accomplishing if nothing else got done that day.

💡 Todoist Tip: Make accessing your top priorities easier. Create a filter called "My Priority Tasks" with the query "p1 & !assigned to" to filter out your priority 1 tasks that are assigned to you (and not others).

Add important projects, labels, and filters to your Favorites

When you're used to Todoist, you tend to create a project for everything. Movies to watch? Project. Things to buy? Project! This is a great system to use because everything you need or want to do exists in the same place. However, when it comes to prioritizing, a long list of projects makes it harder to decipher what's for today and what's for tomorrow.

Use Todoist Favorites to bookmark your most important projects for easy access.This way, your top priority projects will be right under Upcoming View, whether you're on desktop or mobile. Bookmark projects like "Health" and "Friends" so they don't fall to the wayside.

Add important labels to Todoist Favorites. Use labels in Todoist to earmark your tasks for when you're in the zone to focus on high-priority tasks. For example, create labels like "Deep Work", "High Energy", or "Frog", and add them to the tasks that demand your attention when you're in the right mode to tackle them.

Get rid of old tasks with Todoist filters

The productivity system where you add just about everything is bound to accumulate some digital cobwebs. Over time your Todoist lists will include outdated tasks, long-forgotten projects, and priorities you're no longer prioritizing. Use Todoist filters to surface your old tasks so you can get rid of them.

Create a filter called "Old tasks" with the query "created before: September 10 2018". This will surface tasks that are over two years old. Then, delete them. Give yourself permission to delete the to-do's that have been on your list for too long.

Need to tidy your to-do list? Read our article on using the Marie Kondo approach to your Todoist. Need something more drastic? Declare to-do list bankruptcy.

Whether we've prioritized the right thing or not is easiest to know in hindsight. Failing to reach our goals can be a good indicator that we've prioritized the wrong things. Drifting apart from close friends and family is an indicator that we haven't placed enough importance on our relationships.

However, we don't need to wait until it's too late. Instead, reassess on a regular basis whether your stated priorities are reflected in where you spend your time. By prioritizing what matters, we can reach our goals, meaningfully balance life and work, and start and end each day with intention.

# data[].attributes.attachment_link.title
How to Prioritize When There's Always More To Do

# data[].attributes.attachment_link.description
When you're overwhelmed with everything work and life has lobbed on your plate, simply deciding what to do first can require as much time and mental energy as actually doing it. How can I excel at work while maintaining my close friendships? How can I get enough sleep while striving towards my goals?

# data[].attributes.headline
Planificare Strategică pentru ONG-uri - Elemente De Bază 

# data[].attributes.subject
Planificare Strategică pentru ONG-uri - Elemente De Bază 

# data[].attributes.body
Un ghid pentru intelegerea planificarii strategice si prezentarea unor instrumente utile

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
1. Introduction

A goal without a plan is just a wish- Antoine de Saint-Exupery (French writer, 1900 - 1944).

What better way to describe the importance of planning in our day to day lives. Successful people plan their actions and work endlessly to stick to their plan; while the not so successful people, plan a lot but hardly ever implement the plan. The key to success is therefore not just having a plan but also executing it to achieve your goals and objectives.

Most organizations agree that planning is an essential process for good governance and management. Be it a NGO or a Government Organization or a Private corporate house, strategic planning is required by all entities towards achieving success. Most organizations devise their own strategic plan, a document that articulates with an organization about its goals and objectives, the essential steps and actions need to be taken to accomplish those goals and other important elements that are developed amidst planning.

Strategic planning is important, but at the same time can be a complex issue especially for new and small organizations. Looking at the NGO sector, one may find that many NGOs do not have well drafted strategic plan and the few NGOs that have the plans are written in a very complex way. These are either too lengthy or too complicated to implement and are therefore not put into use.

Strategic plan in reality is a living document which directs the overall functioning of any organization. With this guide we provide all the details pertaining to strategic planning, so that you can develop a strategic plan for your organization. This guide would help you in understanding the following topics:

What is Strategic planning?

Importance of Strategic planning

Tools for Strategic planning

Steps of Strategic planning

Who can do strategic planning?

2. What is Strategic Planning?

Strategic planning is an organizational management activity that is used to set priorities, focus energy and resources, strengthen operations, ensure that employees and other stakeholders are working toward common goals, establish agreement around intended outcomes/results, and assess and adjust the organization's direction in response to a changing environment.

The strategic plan essentially focuses on the future and suggests measures that an organization must take to achieve its goals. Strategic planning also helps in establishing concurrence around the desired results of the destined objectives. It directs an organization towards its goals as well as reviews and adjusts the overall direction of the organization in response to changing circumstances. Furthermore, it filters the problems that prevent organizational growth and progress and suggests suitable measures and steps in correcting these issues.

An effective strategic planning is a result of disciplined efforts which ultimately define an organization, shapes and guides its activities and functions, classifies its services and the reasons behind its functions and services along with a strong focus on the future. It communicates the overall journey of an organization, the necessary actions that are needed to be taken for its growth and development and also the ways by which it will assess its progress and evaluate its achievements.

3. Importance of Strategic Planning for NGOs

Just like any other organization, strategic planning is equally important for Non-Governmental Organizations (NGOs). A strategic plan is not only important for promotion but also worthwhile for organizational development of NGOs. Primarily, strategic planning is important for the following reasons:

1. An effective strategic plan helps in building up the main initiative behind a NGO. It clearly states the mission and vision of the organization and gives an overall direction to its way-forward.

2. Best decisions are taken when NGOs have a strategic plan in hand. At any given instance, members can refer to the vision and define its further course of action. Therefore, a complete plan acts as a useful guide all throughout the organizational journey.

3. Through a strategy plan, NGOs can have good idea and understanding about its strengths and capacities, weaknesses and problems as well as resources. A SWOT (strength, weakness, opportunity, threats) analysis shall enable the organization to analyze their strengths and build upon opportunity. In this process, they can also determine their core competency.

4. By means of strategic planning, NGOs shall know what all it needs to do in order to accomplish its set targets. They can execute their duties and functions in accordance to their strategic planning. This shall make its activities more organized and well planned.

5. Proper and well efficient management of time, money and human resource becomes easier through strategic plans.

6. NGOs can manage their investment and resources, define a budget for a specific time period and proficiently utilize its funds.

7. The NGOs members can share responsibility and be accountable for specific work. This will also enhance organizational management and better utility of human resource.

8. NGOs can have both short-term and long-term objectives and can conveniently work towards achieving its goals.

9. Strategic planning also helps in updating for addressing changes within the environment. When it becomes a part of organizational culture, people become more disciplined, things run smoothly without any flaws and NGOs witness better performance.

10. Strategic planning results in increased energy which arises from removing conflicts and disorders from important matters.

11. A strategic plan helps people to focus more on the important affairs and matters of the NGOs and give less attention to the insignificant projects and initiatives. It also informs them about the specific areas that demand attention at a specific period of time. At times, it guides them to shift their focus from one project to another, in order to aim for a bigger picture. Hence, there is increased capacity and efficiency.

12. With good decision and proper administration, come highly productive results. NGOs can have innovative solutions and better thought-process while working on any initiative or during any course of action.

13. NGOs can enjoy good competitive advantage by following their strategies. They can develop good image and reputation and gain market recognition. Furthermore, they can create their own identity and secure a good position in the marketplace.

14. Finally, by channeling their activities, NGOs are sure to enhance their success and achievements and look into further prospects in the long run.

4. Tools and Principles of Strategic Planning: Visioning

Ideally, a good strategy should be accompanied by effective planning tools. There are several tools that could be involved while conducting strategic planning. The most commonly used tools are: Visioning, Metrics or charts, SWOT analysis, Pestle analysis, Affinity diagrams, Portfolio analysis and Interrelationship digraph. Each has its own importance and a specific way of incorporating it within the planning process. A perfect combination of all these tools finely integrates into the strategic planning model of an organization.

Visioning: To start with, the very first tool is to vision/to plan for future. It starts with brainstorming which gradually leads to the long-term visualization, as desired by the organization. Visioning answers basic questions such as what the organization wants to achieve in future, what it shall look like, what image it shall build in the minds of its prospects and who shall be the potential customers. Overall, visioning gives a futuristic revelation to the organization's present image and standing.

Importance of Visioning: Vision of an organization is the most important piece of foundation that guides all its further plans and prospects.

Visioning helps in determining the strategic projects that are chosen by the organization heads. If an organization is a human body, vision is the head.

Organizational leaders look back to the vision and design their statement accordingly in order to have a realistic approach for the organization.

A proper vision also inspires them to proceed with good spirit and interest instead of moving back or remaining perplexed.

How is Visioning done? Although it sounds simple, yet the process demands some skills and attributes to create a motivational statement for the organization and its employees. Remember that the vision statement should be expressive and well drafted so that it appeals to people and at the same time also gives direction to the NGO. It is best done by choosing a specific time-frame which is practical for the organization and asking the leaders to foresee the future of the NGO by asking themselves few questions such as:

Where do you see the organization in 5 years time?

Who are your target beneficiaries?

How do you want others to see you?

Why do you want to do/ address a particular thing?

How will you achieve your goal?

Once the leaders have got the answers to these questions, each member jots their vision statements one by one. This process continues by rounds until all the responses of all the members have been recorded. After this, the board debates on the pros and cons of all the responses and finally come up with a vision statement. While drafting the vision statement keep the following points in mind:

Use simple language that can be understood by people of all backgrounds.

Should be appealing and inspiring to engage people.

Should have a broad context.

Should be written in present tense.

Examples of Vision:

Oxfam - Our vision is a just world without poverty.

Save the children International- A world in which every child attains the right to survival, protection, development and participation.

4. Tools and Principles of Strategic Planning: Metrics/Charts

Metrics/Charts: Ideally, a strategic plan is incomplete without numbers, calculations and graphical representations. These are often ignored because people might not be confident with mathematics. However, in order to prove the visionary statement, it is important to have justifications through figures and metrics which will finally determine if the project will make a desirable impact, as it has been planned.

Importance of Metrics and Charts: Strategic planning involves daily course of responsibilities. Since time, energy and organization resources are limited, therefore the leadership team needs to track the overall performance of the various projects and assess if they are meeting the set targets. By following the metrics, NGO leaders can know when to proceed, when to shift focus from one specific field to another or in worst circumstances to stop the entire project.

For instance, if your NGO plans to work in the education sector, your team leaders will have a look at the chart to see if donors and funding in the given sector is witnessing a steady growth. In case the graph does not show a steady response, leaders change their techniques and approach towards the specific strategy and would look at some other sector which appears more appealing.

How are Metrics and Charts made? Before creating a metric, organizations choose the best metric that is critical to their strategy. There are three different types of measures to evaluate organizational progress:

Outcome measures: Outcome measures help in assessing the results of efforts

Strategic measures: Strategic measures enable leaders to understanding if they are proceeding in the right direction

Core process measures: Core process measures ensure if the systems are efficient in supporting the desirable growth.

Under changing circumstances and situations, either one or more than one of these metrics need to be used for better tracking and evaluation of results. After selecting the most appropriate metric, it's time to create one.

Leaders ask certain questions: The name of the metric and what will it display about the organization, the kind of data that needs to be produced from the metric and the place where the data can be found, the type of chart that will best display the data and the ways of interpreting the measure. In order to answer the last question, they refer to the first. Once they have formed a complete chain of satisfactory answers that becomes the ideal metric to be selected for that specified time.

4. Tools and Principles of Strategic Planning: PESTEL Analysis

PESTEL Analysis: Is an important planning tool used for understanding the external macro-level external factors that impact the working of an organization. It is a useful strategic tool for understanding market growth or decline, business position, potential and direction for operations.

Importance of PESTEL: Result of this analysis is used to identify threats and weaknesses while conducting a SWOT analysis.

How to conduct a PESTEL? The first step while undertaking the PESTEL is to understand all the external factors that may impact the working of your organization. In the analysis the following factors are assessed:

Political- These include the factors that are associated with the government policy, schemes, taxation, trade laws etc. with respect to your country. Political factors may to a great extent influence your working.

Economical- These factors relate to the external economy factors like markets, funding availability, interest rates, exchange rates, inflation, incomes of the people etc.

Social- These factors are related to the beliefs, customs, attitudes, traditions of a particular place and influence the organizational working to a large extent.

Technological- Refers to the technological aspects and their impact.

Environmental - These include all environmental factors that may affect your organization working. These include climatic conditions, rains, disasters etc. that have a huge potential to influence the working of your organization.

Legal- Legal factors include norms, certifications, legal procedures related to health and safety, consumer rights and laws and product safety etc.

Once you have identified the various factors you need to gather data and conduct research to understand the impact of the factors on your organization.

4. Tools and Principles of Strategic Planning: SWOT Analysis

SWOT analysis: SWOT analysis is another efficient planning tool, in which members suggest, list and assess the strengths, weaknesses, opportunities and threats of their organization. Conducting a SWOT analysis is a very effective tool to assess, analyze the current health of your organization and manage the organization successfully. SWOT stands for Strengths, Weaknesses, Opportunities and Threats.

Importance of SWOT analysis: SWOT analysis helps the leaders in developing an overall picture of the current position of their organization so that they can devise their future plan of action, based on the present situation and in accordance to their common objective.

Through the analysis, leaders get worthwhile and credible information which is further used to grow internal projects in the view of facing challenges that prevent an organization from its complete efficiency.

How is SWOT analysis done? SWOT analysis involves deep focus on both the internal sphere and the external sphere of an organization. Strengths and weaknesses are within an organization whereas opportunities and threats revolve around the competitive environment of the organization.

In the internal environment, leadership team brainstorms the vital strengths of the organization and looks for ways to make it into a competitive advantage in the marketplace. They also highlight the key weaknesses and make an attempt to improve such sections. They can also turn a weakness into an advantage, only with the right blend of planning and skills.

In the external environment, leaders concentrate on all possible ways to make the business sustain and flourish in the competitive industry. They give suggestions and come up with a list emphasizing the most promising opportunities and the fatal threats to a company. The key opportunities and threats are then mapped out and projected in the overall strategic plan. SWOT basically is the analysis of the following:

Strengths: these are the positive factors within the organization that will help you achieving your objectives and targets.

Weaknesses: these refer to the internal factors that will hinder the organization in achieving the desired outputs.

Opportunities: these are the external factors that are beyond your control but are most likely support you in moving closer to the target. Analysis of such factors and integrating them in your plan will help you take advantages of the situation.

Threats: Threats are the negative external factors which may jeopardize your ongoing activities. It is very essential to assess the risks while developing your plans, so that you can accordingly develop risk mitigation strategies right from the beginning.

4. Tools and Principles of Strategic Planning: An Affinity Diagram

An affinity diagram: An affinity diagram is useful for narrowing down large number of things into more organized and similar categories in order to make it easily manageable. The term "affinity" refers to inherent similarity or relationship. It is an efficient planning tool for grouping, categorizing and combining vast prospective projects and initiatives into a convenient number.

Importance of affinity diagram: As a result of SWOT analysis, there are large numbers of internal and strategic projects that need to be undertaken. Affinity diagram helps in proper grouping and combining these projects by projecting the common features and characteristics. This helps in putting the projects into specialized categories and concentrating only on those niche areas. As a result, where SWOT analysis would lead to 50 projects, by means of this tool leaders can prioritize only on 10-15 of them.

How is affinity diagram made? The entire leadership team gets together and begins by writing all the prospective initiatives or projects on a 3X3 sticky note and then arbitrarily placing the notes on a flip chart pad. The team then gathers around the flip chart and categorizes these notes under a larger category/theme in a logical manner. By means of this careful study, the process brings in more clarity and simplicity into a project. Once the entire team has resolved the possible connection between the sticky notes and the notes have stopped moving, the procedure comes to an end.

4. Tools and Principles of Strategic Planning: Interrelation Digraph

Interrelation digraph: Out of all the important projects, organizational leaders need to recognize only a few essential ones. An interrelation digraph helps in identifying those few projects from the most significant.

Importance of interrelation digraph: The tool has been exclusively designed to compare all the problems and opportunities amongst projects and thereby identify the key projects that would help in creating maximum impact on others.

How is interrelation digraph made? After the leadership team has categorized their potential projects or strategic initiatives with the help of affinity diagram, they proceed towards making the interrelation diagraph. For this, the team assembles all the remaining sticky notes after the affinity process and puts it into a square shape around the flip chart. Starting from one corner and working around the square, they compare each project with the others by questioning about the presence of strong relationship between any two initiatives and the initiatives which have a cause-and-effect relationship. When no relationship or a stronger relationship can be spotted, the team moves on.

In order to identify cause-and-effect relationship, the team draws an arrow between the two projects (one, having an impact and the other which is being impacted) by pointing the arrowhead towards the project which is being impacted. When the leaders are done with all the comparisons, they count the number of arrows going out from each project. The projects which have maximum number of arrows are more likely yield productive results if chosen for the project plan. Therefore, the team considers these initiatives while devising strategic planning.

4. Tools and Principles of Strategic Planning: Portfolio Analysis

Portfolio analysis: Portfolio analysis refers to process of analyzing the ongoing, past and present projects/programs of a NGO and assesses the performance of each. Portfolio analysis is a systematic way to analyze the array of services that are conducted by a NGO.

Importance of Portfolio analysis: It encourages the senior management to evaluate all the programs and projects individually and accordingly allocate resources for them.

How to conduct a portfolio analysis? The first step in portfolio analysis is to identify the various sectors, projects and services that the NGO takes up. Once all the programs have been identified, you need to classify them into the following four categories:

Star projects or Strong Projects- these refer to projects and activities that have been successful in the past and are also performing equally well in present day.

Question marks or New Projects- these are the new projects and concepts which have not been tested now. You have developed the projects but are not sure if they will be successful or not.

Foundation stones- These are the projects that are have a history of receiving funding and provide financial security and/or credibility to the NGO.

Dead ducks- These Projects are exhaustive both in terms of time and resources but do not add any value to the NGO.

Based on the analysis and categorizing the projects and services you can know which projects require attention and which should be scraped from the list.

4.2 Principles of Planning

It is really important for you to understand the basic principles of strategic planning before you set out to initiate the process. Experts in the field of NGO management and government suggest a few basic principles for strategic planning which would not aid you in the process of planning but will also ensure that the planning leads to success in the future. To avoid your hard-work and time go futile integrate the following principles in the planning process.

Leaders to lead it: Strategic planning is central to the leaders and the top management of your NGO. It is the responsibility and the duty of the senior management team to be fully participative and accountable in the process. As the final decision is to be taken by them, it is necessary that they are fully engaged in the planning process.

Staff should own the plan: The strategic plan will be successful lonely when it is adopted by the staff, therefore keep the staff involved in the process. Your staff should respect the plan and help you in implementing it in full force. Unless your staff owns and abides by the strategic plan, your organization won't reach the desired goal. Remember that leader and senior team members are responsible not just for the organization but also for the staff, and therefore your staff should be involved in the process of planning.

Stakeholder analysis: It is important for you to understand what your stakeholders expect from you, and therefore you should engage them in the process. During the discussions with these stakeholders you can understand what as an organization you are expected to do. You can accordingly decide your future course of work through these discussions.

Keep the plan simple: The planning process should be kept simple, do not unnecessarily complicate it by using technical tools, jargons etc. The purpose of the plan is to guide you and therefore, just focus on how you can develop a simple yet practical plan that helps the organization in reaching the desired objectives.

With the help of the above planning tools and planning principles, strategic thinkers of an organization can move ahead to the different stages of strategic planning process.

5. Stages of Strategic Planning

The Strategic Planning process is undertaken for the purpose of developing a concrete plan that would lead an organization towards accomplishing its long-term goals and objectives. The planning process is executed by the senior members, who sit together and analyze different situations affecting the state and affairs of business. In this process, they have a look at the current scenario of the organization, its internal and external environment; prepare suitable strategies and objectives according to their situation assessment as well as develop procedures to execute and weigh up the strategic plan. Ideally, strategic planning is done for a three to five year timeline; however it is also done for a shorter period, when the organization or its environment is dynamic. Typically, there are five stages in strategic planning: analysis of the current state, defining the future state, determining goals and objectives, implementation and evaluation.

Analysis of the current state of an organization: The very first step is to determine the current state of business by having a complete understanding of the internal and external audits and internal and external environment of an organization. Leaders analyze the overall marketplace, the competitive environment within the industry and the core competencies of the organization. In short, they conduct a SWOT analysis to examine all the factors affecting the organization.

Defining the future state of an organization: After analyzing the overall image and standing of organization, strategic planners then move to defining the probable achievements or future state of their organization. They develop a vision (future concepts) and mission statement (which can be about its products, customers, markets, etc.) by focusing on the main priorities of the organization. At this stage, they also highlight the organization's future goals and give a proper direction to the organization by stating its expected core values, future place and probable functions.

Determining goals and objectives of an organization: Strategic leaders then proceeds to identify common goals and objectives of their business, which are usually determined from the mission and vision statement. This helps an organization to understand what it needs to accomplish in order to address its priorities.

Implementation: The next stage involves execution of the overall planning and determining accountability, that is, shouldering responsibility to the right person for specific processes. In this stage, leaders communicate about allocating time, money and human resources for achieving the desired objectives, thereby addressing prior issues.

Evaluation: At the final stage, the leadership team only reviews the performance of the plan and ensures that it is fetching desirable results. Evaluation is scheduled in advanced and done at regular intervals of time, which is ideally once in three months. It is a consistent process and by doing so, strategic leaders examine and assess if the project is moving in the right direction and their planning has been credible.

6. Who to be involved in Strategic Planning

Strategic planning involves senior team members and the board members of your organization. The board members are primarily responsible for the entire process of planning and it completely depends on them whether to involve multiple stakeholders or not. It however is a good practice to engage different people in the planning process, so as to provide better insights into the planning document and to legitimize it.

To make your plan practical and realistic it is essential that the entire process is made participatory by involving all relevant stakeholders including both internal and external stakeholders. Very often strategic planning also involves various NGO stakeholders which includes donors, target beneficiaries, staff members, strategic thinkers (consultants) etc.

It is a good idea to engage your NGO partners either directly or indirectly in the planning phase. You can send an email to the identified partners and request them to provide you a feedback within some deadline. This feedback can be integrated in the planning document.

Another important group of people who should be involved in the planning are your office staff. There are high chances that the senior team members and the board are not well versed with the actual ground realities, it is thus important to engage few staff members who can provide insights about the on-field challenges etc.

7. Strategic Plan Components

Though there is no standard format for a strategic plan, a typical strategic plan consists of the following sections.

Executive Summary: An executive summary is a section in the document that summarizes the entire strategic plan report. The primary purpose of the summary is that it serves as an excellent tool for communicating the report is a short and simple way.

Organization Background: Mention about your organization, the kind of work it does , the processes it follows and the area it works in. You can also mention about the historical evolution of your organization.

Management Structure: In this section describe how your organization works. Describe the governance mechanism (number of board members) and the management staff in the organization. Most organization usually provides a organizational chart in this section, so as to provide the reader about the governance and management structure.

Organization Vision, Mission and Values: Each organization is based on certain core values or guiding principles mention these under these section.

Strategic Analysis: Use the various tools to analyze the current situation. In this section clearly mention about the planning tool that you are using. Describe the final results of the analysis. This analysis will also include the current resource assessment.

Goals and Strategies: Based on the results of the external and internal factors, your team will decide upon certain goals for the future. For each goal that the organization plans to achieve in the next 5 years, you should clearly detail out the strategy. This section should also detail out the processes you will use to execute the plan.

Evaluation: This section will discuss about the evaluation procedures that will be used to evaluate the success of the plan.

8. Conclusion

Strategic planning is a critical component for effective governance and management of a NGO. In simple words, Strategic planning is a systematic process of deciding key decisions for an organization to thrive successfully in the next few years. The planning process is a disciplined and time taking process produces fundamental decisions and actions that shape the organization. Therefore, to conclude, strategic planning is one of the most essential job in NGOs and other organizations. Although it is time-taking, however, if diligently done, yields better results than desired. However, it happens with years of experience within an organization and a clear understanding about its existence, purpose and functions. By utilizing the most appropriate strategic tools at different levels of strategic planning, an organization gets its ideal strategy plan.

# data[].attributes.attachment_link.title
Strategic Planning for NGOs: A guide to understand the basics of strategic planning

# data[].attributes.attachment_link.description
1. Introduction A goal without a plan is just a wish- Antoine de Saint-Exupery (French writer, 1900 - 1944).

# data[].attributes.headline
Cum sa-ti faci un raport de activitate transparent daca esti ONG?

# data[].attributes.subject
Cum sa-ti faci un raport de activitate transparent daca esti ONG?

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Daca esti la inceput de drum in sectorul non-profit si n-ai realizat niciodata un raport de activitate pentru organizatia ta, am pregatit pentru tine cateva sfaturi menite sa te ajute sa structurezi mai usor informatiile.
Misiunea, valorile si serviciile oferite
Daca spre exemplu, lucrezi intr-un ONG care are drept misiune imbunatatirea vietii copiilor si aducerea de beneficii imediate in vietile lor. Cel mai probabil, aveti ca si viziune o lume in care fiecarui copil ii este respectat dreptul la educatie, in care fiecare copil este inconjurat cu dragoste si afectiune si are toate cele necesare unui trai decent. Pentru atingerea acestei misiuni, valorile etice ale organizatiei pot include responsabilitatea, colaborarea, creativitatea, integritatea, obiectivitatea.

Sfat: Detaliaza in raportul anual de activitate serviciile benevole pe care organizatia ta le furnizeaza, precum: facilitarea accesului la educatie, programe pentru asistenta copiilor, protectia copiilor impotriva violentei, protectia copiilor impotriva informatiilor potential nocive etc.
Prezentarea voluntarilor
Prezentarea serviciilor organizatiei ar trebuie sa fie urmata de prezentarea voluntarilor care participa la realizarea si livrarea serviciilor organizatiei si fara de care misiunea organizatiei nu s-ar putea realiza. Nu uitati sa mentionati si filialele organizatiei din tara, daca acestea exista.
Evenimente caritabile pe care le-ati organizat
In raportul vostru anual ar trebui mentionate si evenimentele caritabile pe care ONG-ul le organizeaza si prin intermediul carora strangeti fonduri, mai ales prin licitatii in urma carora banii colectati sunt directionati catre scopurile si misiunea organizatiei. In acest caz, ar trebui sa specificati programele catre care se vor utiliza banii si sumele alocate.

Sfat: Notati si personalitatile publice care va sustin cauza si companiile care va ofera donatii in bunuri si produse.
Situatia financiara
Tot in raportul anual al organizatiei ar trebui sa fie prezentate si situatiile financiare. Aceastea ar trebui sa includa destinatia fondurilor, sponsorii si valorile donate, sustinatorii cauzelor voastre (persoane fizice si juridicie), finantatori externi.

Nu in ultimul rand, la finalul raportului ar trebui sa treceti obiectivele ONG-ului si planul pentru atingerea acestora pentru urmatorul an. Toate aceste informatii prezentate mai sus contribuie la imbunatatirea transparentei referitoare la activitatea ONG-ului.

Sfat: Termenul limita pentru depunerea situatiilor financiare ale unei organizatii non-guvernamentale este de 30 aprilie respectiv 120 de zile de la data de 31 decembrie a anului precedent.

Optional: Situatiile financiare anuale pregatite de catre o organizatie ar trebuie auditate si certificate de catre un auditor financiar autorizat. Indeplinirea acestei conditii imbunatateste credibilitatea acestora.
Ce reprezinta „auditul celor 3E" ?
Pe langa auditarea situatiilor financiare, exista si un al doilea tip de audit aplicabil unui ONG, asa numitul „audit al celor 3E". „Auditul celor 3E" reprezinta auditul performantei ONG-ului in ceea ce priveste utilizarea resurselor de care dispune acesta, respectiv auditarea modului cum au fost cheltuiti banii stransi. O definitie ar putea fi urmatoarea: „Auditul performantei reprezinta evaluarea activitatii unei organizatii in sensul verificarii daca resursele sunt utilizate economic, cu eficienta si efectiv si ca cerintele de responsabilitate sunt urmarite".

Realizarea si publicarea unui raport de activitate, ofera organizatiei tale un plus de credibilitate atat in faza beneficiarilor cat si fata de viitorii sponsori si voluntari.
Articol realizat de Carmen Parfenie, Senior Management Accountant, ING Bank. Editor: Madalina Oprisan, TechSoup Romania.

# data[].attributes.attachment_link.title
Cum sa-ti faci un raport de activitate transparent daca esti ONG?

# data[].attributes.attachment_link.description
Cum sa-ti faci un raport de activitate transparent daca esti ONG? Daca esti la inceput de drum in sectorul non-profit si n-ai realizat niciodata un raport de activitate pentru organizatia ta, am pregatit pentru tine cateva sfaturi menite sa te ajute sa structurezi mai usor informatiile. Misiunea, valorile si

# data[].attributes.body
5 bune practici de la 6 ONG-uri

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Raportul anual de activitate este un document ce ar trebui să spună, într-o formă structurată şi profesionistă, povestea unui an din viaţa unui ONG: cu ce s-a ocupat, ce fonduri a avut la dispoziţie, cum s-au transformat finanţările în proiecte şi care a fost impactul programelor.

Dacă este spusă bine, această poveste poate însemna atragerea unor noi finanţatori şi consolidarea relaţiilor cu toţi partenerii organizaţiei.

Am stat de vorbă cu cinci ONG-uri pentru a afla de ce este necesar un astfel de raport, dar şi cum ar trebui să arate. Sfaturile lor, mai jos...

De ce este recomandat să redactaţi un raport anul

Transparenţa este principalul motiv care justifică întocmirea unui raport anual de activitate.

„ Este documentul cel mai des cerut de finanţatori, materialul care îţi atestă existenţa şi activitatea", spun reprezentanţii Fundaţiei FARA, o organizaţie de caritate care îi sprijină pe copiii şi tinerii vulnerabili din România.

Raportul anual poate fi considerat o carte de vizită a organizaţiei. Ea trebuie să existe chiar dacă nu se numără printre cele mai „populare" documente ale organizaţiei.

„Sincer, nu cred că multă lume citeşte rapoartele de activitate. Totuşi, cred că e important să fie disponibile, pentru transparenţă mai mult decât pentru promovare. Pentru ca oricine să poată să aibă viziunea de ansamblu asupra activităţii organizaţiei.", spune Oana Preda, director executiv al Centrului de Resurse pentru Participare Publică (Ce-Re), organizaţie ce sprijină ONG-urile şi instituţiile publice din România în însuşirea principiilor şi aplicarea metodelor de participare publică.

Raportul anual este, totodată, un mijloc de a le oferi donatorilor o imagine asupra lucrurilor pe care organizaţia a reuşit să le schimbe cu sprijinul lor. El ajută la consolidarea relaţiilor cu finanţatorii, dar şi cu alţi stakeholderi din zona de activitate a organizaţiei.

„Cred că e cel mai frumos dar pe care îl putem oferi donatorilor. Să îi introducem în lumea pe care ei o construiesc cu sprijinul nostru. E o confirmare a unei decizii bune, luate în momentul oferirii unei donaţii, e măsura schimbării pe care o produce contribuţia lor", este de părere Ciprian Paius, director executiv al Fundaţiei Comunitare Iaşi, organizaţie ce sprijină iniţiativele locale.

Practic, raportul poate ilustra felul în care o finanţare a fost transformată într-un proiect, dar şi impactul pe care l-a avut acesta.

„Este vital să le poţi arăta tuturor (membri, finanţatori, simpatizanţi, instituţii ale statului şi parteneri) că nu ai nimic de ascuns. Nu e cazul să prezinţi un decont la fiecare leu sau fiecare ban, dar este extrem de important să le arăţi tuturor ce se întâmplă cu banii atunci când sunt prinşi într-un proiect şi cum schimbă mediul investiţia lor. Faptul că pot fi văzute proiectele în care se investeşte, cu ce efort şi cu ce rezultate este extrem de important şi pentru noi şi pentru cei care citesc raportul", este de părere Ovidiu Bufnilă, de la Societatea Ornitologică Română, organizație implicată în studiul şi protecţia păsărilor.

În opinia sa, rapoartele bine scrise pot aduce noi finanţatori, pot demonstra că organizaţia îşi face treaba bine şi pot consolida relaţiile cu toţi partenerii.

Rapoartele anuale sunt şi o bună ocazie pentru a reflecta asupra anului care a trecut şi a vedea care au fost activităţile care au produs un impact real în societate. Redactarea lor poate fi considerat un „exerciţiu intern" de a evalua munca din anul respectiv şi de a îmbunătăţi lucrurile în anul ce urmează.

„Rapoartele anuale ne dau ocazia să reflectăm asupra lucrurilor care s-au întâmplat de-a lungul anului precedent, de a sintetiza şi de a extrage momentele importante. Pe lângă faptul că ne ajută să promovăm integrat şi transparent ceea ce facem, sunt şi un exerciţiu intern de a învăţa din reuşitele şi provocările de la an la an", Ioana Traista, de la Fundaţia PACT - Parteneriat pentru Acțiune Comunitară și Transformare, organizaţie implicată în crearea şi sprijinirea structurilor societăţii civile şi în promovarea iniţiativelor acestora la nivel local şi regional.

Raportul anual trebuie să fie interactiv, "ochios", viu, să ofere o experiență cititorului, prin multă imagine, prin apeluri la acțiune și mobilizare, spun reprezentanții World Wide Fund România, organizație ce derulează proiecte pentru conservarea naturii. În opinia lor, raportul creează transparență, credibilitate și inspiră susținătorii.

„Raportul anual are calitatea de sinteză a unor activități ample, joacă rolul de rezumat accesibil ce constituie o carte de vizită necesară. Partenerii noi interesați de performanța organizației pot afla în câteva minute care a fost impactul din ultimul an, presa poate extrage subiecte relevante, donatorii pot citi despre impactul contribuției lor. Raportul anual întărește credibilitatea, creează transparență, oferă perspectivă și viziune, motivează echipa internă și stakeholderii, inspira susținătorii", spune Ioana Betianu, manager de comunicare la WWF Danube Carpathian Programme.

Sfaturi: ce informaţii trebuie incluse şi cum trebuie redactat raportul

Organizaţiile care obişnuiesc să îşi prezinte activitatea sub forma unui raport anual aleg să includă o serie de informaţii legate de misiunea lor şi de proiectele derulate, precum şi informaţii financiare care să ilustreze sursele de venit şi felul în care au fost cheltuiţi banii.

„Ni se pare de bun simţ să fie comunicate bugetele proiectelor pe care organizaţia le implementează, finanţările primite din exterior şi sumele investite din resurse proprii.", spune Ovidiu Bufnilă, de la Societatea Ornitologică Română.

Cele mai importante capitole din raport

Ca structură, Fundaţia FARA recomandă: prezentarea organizaţiei (misiune, viziune, valori), proiectele derulate, realizările, evenimentele organizate, proiectele pentru anul următor şi proiectele pe termen lung, raportul de audit, raportul financiar, sponsorizările şi partenerii, prezenţa în presă.

Odată stabilite informaţiile esenţiale ce se doresc a fi incluse în rapoarte, organizaţiile recomandă ca acestea să fie structurate similar ştirilor (să răspundă celor mai importante întrebări şi să fie ierarhizate în funcţie de importanţă), cu imagini mari şi de impact.

Rapoartele anuale trebuie „să fie scurte, uşor de citit, să arate viziunea de ansamblu", spune Oana Preda, de la Ce-Re.

Atunci când aveţi multe date, cifre şi informaţii, o grafică bună le poate pune în valoare şi le poate face mai uşor de parcurs de către cititori.

„Grafica raportului ajută apoi şi la parcurgerea lui. Câteodată avem informaţii multe şi o grafică bună", spune Ioana Traistă de la Fundația PACT.

Sfaturi despre instrumente de realizat infografice, la îndemână pentru ONG-uri, găsiți și în articolul nostru despre 3 instrumente de realizat infografice, propuse de Mădălina Răileanu, graphic designer.

„Partea financiară ar trebui să arate finanţatorii şi sumele contractate şi distribuţia bugetului de programe/direcţii - în aşa fel încât să se poată vedea ce pondere are fiecare program", spun reprezentanţii Ce-Re.

O altă metodă de a pune informaţiile în context şi de a ilustra felul în care s-a dezvoltat organizaţia este includerea datelor relevante din anii anteriori.

„Noi includem în raportul anual un grafic al veniturilor de la înfiinţare până în anul respectiv, cheltuielile şi natura lor pe anul respectiv, sursele veniturilor şi raportul auditorului", recomandă reprezentanţii PACT.

Puneţi deoparte informaţiile relevante atunci când daţi de ele

Pentru a vă face munca mai uşoară, strângeţi informaţii relevante şi pe parcursul anului, recomandă Ioana Traista, de la PACT.

„Informaţiile trebuie adunate de-a lungul anului respectiv, nu la final, iar dacă nu avem acces la ele este bine să ştim ce fel de informaţii ne dorim ca toată lumea să le urmărească şi să le putem accesa uşor la momentul potrivit", spune ea.

Din experienţa Fundaţiei PACT, este totodată mai indicat ca în raportul anual să se vorbească mai mult despre rezultate şi impactul proiectelor decât despre activităţile concrete şi munca din spatele acestora.

Pentru alte sfaturi utile despre raportul anual de activitate și utilitatea lui, citește și materialele realizate de noi în prima ediție de Educație Financiară pentru ONG-uri, aici: articole utile despre transparența ONG-urilor
Articol de Alexandra Pele. Alexandra a terminat Facultatea de Jurnalism la Universitatea din București și lucrează de peste 5 ani ca jurnalist pe subiecte economice.

# data[].attributes.attachment_link.title
Raportul anual: 5 bune practici de la 6 ONG-uri

# data[].attributes.attachment_link.description
Raportul anual de activitate este un document ce ar trebui să spună, într-o formă structurată şi profesionistă, povestea unui an din viaţa unui ONG: cu ce s-a ocupat, ce fonduri a avut la dispoziţie, cum s-au transformat finanţările în proiecte şi care a fost impactul programelor.

# data[].attributes.headline
33 Tactici și Strategii de Comunicare pentru ONG-uri Mici și Medii

# data[].attributes.subject
33 Tactici și Strategii de Comunicare pentru ONG-uri Mici și Medii

# data[].attributes.headline
Raportul anual pentru un ONG: 5 avantaje de luat in calcul

# data[].attributes.subject
Raportul anual pentru un ONG: 5 avantaje de luat in calcul

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Realizarea si publicarea unui raport anual de activitate atrage o serie de beneficii si avantaje pentru o organizatie neguvernamentala. Iata doar cateva dintre ele:
1. Imbunatatirea imaginii
Existenta unui raport anual de activitate eticheteaza un ONG cu seriozitate in ochii actualilor si viitorilor colaboratori. Raportul anual de activitate este un instrument care ajuta ONG-ul la mentinerea si cresterea imaginii in relatia cu sponsorii, voluntarii si donatorii.

2. Transparenta fata de sponsori, donatori, voluntari si beneficiari

Transparenta oferita de un raport anual de activitate se traduce prin increderea si respectul cu care ONG-ul isi trateaza colaboratorii actuali. Raportul anual de activitate este un instrument care ajuta ONG-urile si beneficiarii sa le multumeasca sponsorilor, donatorilor si voluntarilor pentru sustinerea oferita.

3. Oferirea unei retrospective cu privire la misiunea si obiectivele propuse in comparatie cu cele indeplinite
4. Constituirea unui punct de pornire pentru dezvoltarea viitoarelor strategii si teme 5. Atragerea de noi sponsori, voluntari, donatori si colaboratori Cum va asigurati ca raportul anual de activitate este realizat si publicat pe site?
Realizarea unui raport anual de activitate este pentru ONG un bun prilej de analiza si evaluarea a calitatii eforturilor depuse. Raportul anual de activitate este un instrument care arata reprezentantilor unui ONG daca sunt inca acolo unde si-au propus, daca misiunea pe baza careia si-au construit strategia este indeplinita.

Raportul anual de activitate reprezinta o imagine clara cu privire la realizarile existente si etapele actualelor proiecte. Raportul anual de activitate este un instrument care indica ONG-ului unde se afla din punct de vedere financiar si ajuta pentru o mai buna planificare a bugetului.

Acest beneficiu vine la pachet cu celelalte de mai sus. Existenta unui raport anual de activitate publicat pe site-ul ONG-ului, din care sa rezulte ca eforturile depuse sunt utilizate pentru indeplinirea misiunilor propuse, atrage viitoare colaborari si ajuta reprezentantii ONG-urilor sa evidentieze intr-un mod formal si organizat, munca depusa in decursul unui an.

Adaugati aceasta activitate in obiectivele anuale propuse

Stabiliti un termen limita cat mai aproape si dupa incheierea anului financiar

Stabiliti o persoana care sa efectueze acest obiectiv

Asigurati-va ca informatiile din raport sunt corecte

Asigurati-va ca raportul este publicat pe site intr-un loc vizibil

Articol realizat de Cristina Juganaru, Manager, Compliance Department, ING Bank.

# data[].attributes.attachment_link.title
Raportul anual pentru un ONG: 5 avantaje de luat in calcul

# data[].attributes.attachment_link.description
Raportul anual pentru un ONG: 5 avantaje de luat in calcul Realizarea si publicarea unui raport anual de activitate atrage o serie de beneficii si avantaje pentru o organizatie neguvernamentala. Iata doar cateva dintre ele: 1. Imbunatatirea imaginii Existenta unui raport anual de activitate eticheteaza un ONG cu

# data[].attributes.headline
Puterea ONG-urilor din România în contextul COVID-19

# data[].attributes.subject
Puterea ONG-urilor din România în contextul COVID-19

# data[].attributes.body
Exemplu raport

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Sectorul nonguvernamental a dotat spitalele cu echipamente și aparatură în valoare de 14 milioane de euro și a sprijinit mii de persoane vulnerabile în toate județele.

Peste 140 de unități medicale au primit sprijinul organizațiilor nonguvernamentale

Peste 80 de ONG-uri au cumpărat echipamente de protecție și aparatură medicală în valoare de peste 13,95 milioane de euro

"Nu mai au măști mai deloc. Au început sa le sterilizeze". "Arad ar putea fi Suceava, în câteva zile". "Avem o lampă cu ultraviolete pe toată secția pe care o mutăm pe rând". Așa arată cele mai multe mesaje pe care organizațiile nonguvernamentale le-au primit, de la începutul pandemiei COVID-19. În vreme ce autoritățile publice ne asigurau că unitățile medicale sunt pregătite, organizațiile pregăteau primele transporturi de donații către unitățile medicale.

De la începutul pandemiei COVID-19, sectorul nonguvernamental s-a implicat în dotarea spitalelor și protejarea personalului medical. Multe din ONG-uri au pornit noi campanii sau au modificat programele pe care le aveau în derulare, pentru a strânge fonduri pentru protejarea comunităților.

Astfel, cele peste 80 organizații care au răspuns chestionarului realizat de Asociația pentru Relații Comunitare au reușit, în șapte săptămâni, să cumpere echipamente și aparatură medicală în valoare de peste 13,95 milioane euro. Suma provine din calculul făcut de Asociația pentru Relații Comunitare și are la bază datele comunicate de respectivele organizații.

Sunt alte zeci de organizații în România care au acționat în această criză, venind în ajutorul medicilor și al spitalelor, a căror contribuție nu se regăsește în aceste cifre, dar care au avut un impact important în nenumărate comunități afectate de pandemie. De asemenea, merită menționat rolul esențial pe care o mulțime de alte organizații îl au în sprijinirea grupurilor vulnerabile și care fac tot ce e posibil pentru a-și îndeplini misiunea și pentru a sprijini în continuare beneficiarii, în ciuda contextului în care ne aflăm.

Numerele ne arată impactul pe care sectorul îl are în cazul acestei crize, cât și dorința oamenilor de a se implica, prin donațiile pe care le-au făcut. Donatorii au încredere în capacitatea noastră de a găsi soluții, iar companiile văd în noi un partener care poate produce schimbare la nivel local și național.

Cu ajutorul societății civile, a crescut capacitatea de testare în puncte vulnerabile ca Iași, Nădlac, Deva sau Timișoara; cu ajutorul organizațiilor, peste 30.000 teste PCR au ajuns în spitale (numărul este egal cu testele făcute de stat în toată luna martie). De asemenea, crește capacitatea de tratare a pacienților cu COVID-19 prin ridicarea de spitale modulare. Ca eforturile tuturor să aibă un impact cât mai mare și să acoperim cât mai multe nevoi urgente, este nevoie de o colaborare profesionistă, de la egal la egal, între stat și societatea civilă.

Societatea civilă, în baza relațiilor de încredere și a bunei cunoașteri a comunității, a reușit să se implice rapid, semnificativ și să ofere răgaz statului să intervină la nivel național. De aceea, organizațiile semnatare cer autorităților să:

" În ultimele săptămâni organizații neguvernamentale, grupuri civice și oameni de afaceri din întreaga țară au pornit inițiative pentru a da o mână de ajutor sistemului din dorința de a crește capacitatea acestuia de a face față la efectele de sănătate publică și sociale declanșate de epidemia de coronavirus. Pentru a acoperi nevoile medicale și sociale în creștere, 17 fundații comunitare din România au îndemnat reprezentanți ai sectorului de afaceri local și persoane fizice, la solidaritate în aceste momente critice. Au mobilizat împreună cu aceștia aproximativ 1,5 milioane de euro, sumă din care pe de-o parte au fost achiziționate echipamente de protecție, aparatură medicală și dezinfectanți pentru spitalele din România, ISU, autorități de ordine publică, iar pe de altă parte a fost acordat sprijin în rândul categoriilor vulnerabile, consolidând legăturile sociale din comunități." - Ciprian-Mihai Păiuș, Președinte executiv Federația Fundațiile Comunitare din România

# data[].attributes.attachment_link.title
Puterea ONG-urilor din România în contextul COVID-19

# data[].attributes.attachment_link.description
Sectorul nonguvernamental a dotat spitalele cu echipamente și aparatură în valoare de 14 milioane de euro și a sprijinit mii de persoane vulnerabile în toate județele. Peste 140 de unități medicale au primit sprijinul organizațiilor nonguvernamentale Peste 80 de ONG-uri au cumpărat echipamente de protecție și aparatură medicală în valoare de peste 13,95 milioane de euro "Nu mai au măști mai deloc.

# data[].attributes.body
Cum să te promovezi eficient pe Facebook și Instagram

# data[].attributes.headline
Solidarity Playbook (Solidarity Action Network)

# data[].attributes.subject
Solidarity Playbook (Solidarity Action Network)

# data[].attributes.body
Coordonat de International Civil Society Center cu sprijinul Guvernului Suediei si Fundatiei Ford, initiativa publică bune practici si studii de caz pentru a sprijini ONG-urile.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
The Playbook captures:

Strategies and resilience mechanisms of international civil society organisations (ICSOs)
We focus on strategies and resilience mechanisms of ICSOs developed to respond to undue scrutiny and attacks such as legal restrictions, bureaucratic clampdowns, financial constraints, media and misinformation/disinformation attacks or digital and cybersecurity risks.

Coalition responses to civic space restrictions that demonstrate how solidarity can work in practice
We look at how civil society actors support each other, show solidarity and respond to threats and challenges with a unified voice.

Background to Solidarity Playbook case studies

Written by Sarah Pugh and Deborah Doane, the presented case studies reflect the status of when they were written in October 2019 (first edition) and between September - November 2020 (second edition). Naturally, the political situation as well as the organisations' and coalitions' learnings have since evolved and are constantly evolving.

We sincerely thank our case study partners for making their learnings available to a larger readership.

# data[].attributes.attachment_link.title
Solidarity Playbook - Solidarity Action Network (SANE)

# data[].attributes.attachment_link.description
The Playbook captures: Strategies and resilience mechanisms of international civil society organisations (ICSOs) We focus on strategies and resilience mechanisms of ICSOs developed to respond to undue scrutiny and attacks such as legal restrictions, bureaucratic clampdowns, financial constraints, media and misinformation/disinformation attacks or digital and cybersecurity risks.

# data[].attributes.headline
Resurse pentru ONG-uri in contextul COVID-19

# data[].attributes.subject
Resurse pentru ONG-uri in contextul COVID-19

# data[].attributes.body
De la International Civil Society Center

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
This page is part of a series of COVID-19 resource pages that we are creating to help civil society actors. Click here to view all available pages. Click here for our latest events news.
On this page, you will find links to readings, podcasts and videos related to the latest COVID-19 news and analysis. If you have a recommendation or a suggestion, let us know. Many thanks to our volunteer researcher Ineke Stemmet.

The sections are:

Staying up-to-date: Links to sites that will keep you abreast of important developments related to our sector and the latest news.

Strategic: We look at the impact and responses to COVID-19 in a general and intersectional way (i.e. impacts on human rights, climate change, etc).

Policy: Civil society's policies that respond to challenges posed by COVID-19.

Operational: A list of what your organisation can do now to navigate these unprecedented times.

1. Staying up-to-Date

Cancelled, postponed, virtual: COVID-19's impact on human rights oversight (Open Global Rights)
The COVID-19 pandemic has increased the demand for nonprofits' services while damaging their finances and staff. What can history tell us about surviving this crisis, and how can philanthropy help?

COVID-19 Aftershocks: Out of time (World Vision International)
Millions of parents and caregivers have lost incomes and jobs due to COVID-19, forcing them to expose their children to harmful and dangerous circumstances, such as begging or child marriage. World Vision has conducted rapid assessments in 24 countries across Latin America, Sub-Saharan Africa, and Asia confirming alarming predictions of increased child hunger, violence, and poverty due to the economic impact of COVID-19

Is the explosion of COVID-19 conspiracies changing people's real-world behavior? (Fast Company)
More than 20 million people saw a video filled with lies about COVID-19. Researchers still don't know how this kind of viral misinformation is impacting people's willingness to wear masks-or to get an eventual vaccine.

The Current and Potential Impact of COVID-19 on Nonprofits (SSIR)
The COVID-19 pandemic has increased the demand for nonprofits' services while damaging their finances and staff. What can history tell us about surviving this crisis, and how can philanthropy help?

2. Strategic

Biodiversity and Climate Change

Civic Space and Human Rights

Priorities for mayors for a green post-COVID recovery: global perspective (C40 Cities Knowledge Hub)
This collection of articles is intended to give a global outlook and shape regionally-appropriate responses for accelerating a green recovery in cities. Whilst there are regional nuances and differences, all experts agree that the response to the climate crisis and this global pandemic must be inextricably linked.

The Dangers Ahead: COVID-19, Authoritarianism and Democracy LSE article on trend towards authoritarianism and related threats and potential responses. It describes the broader political context CSOs are working in and provides some suggestions for how to counter some negative threats trends Four threats: 'Deglobalisation' takes a nationalist form, less democratic participation, more centralisation, surveillance state and erosion of human rights, inequality goes unchallenged.

Data and Digital

Futures

Gender Equality

Multilateralism and international cooperation

Pandemic Specific Consequences and Responses (economic, health & social impacts)

Divided we stand: the EU's domestic- and foreign-policy agenda (International Institute for Strategic Studies )
Europe was already facing a host of complex geopolitical and economic challenges at the start of 2020, even before the COVID-19 crisis. In this week's episode, Meia is joined by Sarah Raine and Fabrice Pothier for a wide-ranging and in-depth discussion on how the EU's political agenda has been impacted by the pandemic and what issues remain at the forefront of its policy priorities.

3. Policy
This page is part of a series of COVID-19 resource pages that we are creating to help civil society actors. Click here to view all available pages. Click here for our latest events news.
On this page, you will find links to readings, podcasts and videos related to the latest COVID-19 news and analysis. If you have a recommendation or a suggestion, let us know. Many thanks to our volunteer researcher Ineke Stemmet.

The sections are:

Staying up-to-date: Links to sites that will keep you abreast of important developments related to our sector and the latest news.

Strategic: We look at the impact and responses to COVID-19 in a general and intersectional way (i.e. impacts on human rights, climate change, etc).

Policy: Civil society's policies that respond to challenges posed by COVID-19.

Operational: A list of what your organisation can do now to navigate these unprecedented times.

1. Staying up-to-Date

2. Strategic

Biodiversity and Climate Change

Civic Space and Human Rights

Locally rooted: The place of community organising in times of crisis (Community Organisers)
A report intended to show how people can organise together and build supportive, effectively serviced and more equitable communities.

How to operationalise human rights for COVID-19 measures (BMJ Global Health)
The human rights framework is complex and not readily accessible to anyone not specialised in human rights law. However, it is paramount that human rights are respected in the current situation. This article provides a basic how-to guide for the assessment and operationalisation of human rights for COVID-19 measures.

Data and Digital

Futures

Are you reframing your future or is the future reframing you?: Megatrends 2020 and beyond (EY)
The COVID-19 pandemic accelerated global megatrends, pushing the world onto a new S-curve of growth. This global reset created an opening for change that seemed unthinkable a few months ago, including the opportunity to shape the post-pandemic world for the better. EY Megatrends provide leaders with a framework for navigating this unprecedented change and charting future growth.

Gender Equality

Multilateralism and international cooperation

Pandemic Specific Consequences and Responses (economic, health & social impacts)

3. Policy

4. Operational
This page is part of a series of COVID-19 resource pages that we are creating to help civil society actors. Click here to view all available pages. Click here for our latest events news.
On this page, you will find links to readings, podcasts and videos related to the latest COVID-19 news and analysis. If you have a recommendation or a suggestion, let us know.

The sections are:

Staying up-to-date: Links to sites that will keep you abreast of important developments related to our sector and the latest news.

Strategic: We look at the impact and responses to COVID-19 in a general and intersectional way (i.e. impacts on human rights, climate change, etc).

Policy: Civil society's policies that respond to challenges posed by COVID-19.

Operational: A list of what your organisation can do now to navigate these unprecedented times.

1. Staying up-to-Date

Embracing Innovation in Government Global Trends 2020: Innovative COVID-19 Solutions (OECD Observatory of Public Sector Innovation)
OPSI has identified five key themes driving public sector innovation efforts during the crisis: 1. Rapid acceleration of digital innovation and transformation, 2. Seeking bottom-up solutions and insights, 3. Social solidarity and caring, 4. Reducing the spread through virus tracking and adaptive action, and 5. Forging a path to recovery.

2. Strategic

Biodiversity and Climate Change

Opportunity in Crisis: Making Green Energy the New Normal Some of the most indelible images of the pandemic have been the brilliant skies that emerged from the smog as the world stayed home and fossil-fuel use plunged. With renewables now cheaper than coal, we must summon the political will to build a green new normal.

Cities and Urbanisation
Data and Digital
Futures

Multilateralism and international cooperation

Pandemic Specific Consequences and Responses (economic, health & social impacts)

3. Policy

COVID-19 & the Risks to Children in Urban Contexts (Policy Brief) Residents of urban slums, informal settlements and low-income neighbourhoods endure living conditions that make it challenging to protect against COVID-19. This policy brief looks at how World Vision is responding to anticipate and experience the impacts in urban areas and assess the needs of the most vulnerable. It provides recommendations for what governments, the UN and other NGOs can do to lessen their suffering.

4. Operational

# data[].attributes.attachment_link.title
COVID-19 Resources - The International Civil Society Centre

# data[].attributes.attachment_link.description
This page is part of a series of COVID-19 resource pages that we are creating to help civil society actors. Click here to view all available pages. Click here for our latest events news. On this page, you will find links to readings, podcasts and videos related to the latest COVID-19 news and analysis.

# data[].attributes.headline
Exemple și resurse în contextul COVID-19

# data[].attributes.subject
Exemple și resurse în contextul COVID-19

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
World Health Organisation (WHO)
World Food Programme (WFP)

United Nations Office for the Coordination of Humanitarian Affairs (OCHA)

Johns Hopkins, LSTMH and CERAH:
ICVA
Global Protection Cluster

IMPACCT- All the documents related to the importation and Customs clearance of goods for the response to COVID-19 are available here.

Sphere Standards- Sphere collates and disseminates emerging practice and evidence in the Coronavirus response and released a four-page document guiding you through the relevant parts of the Sphere Handbook.
UNHCR IOM UN Network on Migration
Civil Society Space

Association of Fundraising Professionals (AFP) has gathered resources during COVID-19 to help guide in fundraising, donor communications and more, and what it means to engage with donors during a time in which in-person interaction is likely non-existent.

Centre for Civil and Political Rights (CCPR)- geo-map tool that reflects measures taken by states in response to the global COVID-19 pandemic

ILO - ILO's policy framework to fight COVID-19, provides a shared template for civil society groups to deliberate context-specific measures and adopt feasible actions in a time-bound and transparent manner.

International Centre for Not-for profit Law (ICNL):

Top10VPN: have been tracking measures taken which affect digital rights in response to the outbreak of COVID-19. The below are the key findings:

TrustLaw- repository of legal resources from their network designed to address the implications of COVID-19 for their non-profit and social enterprise members

Civil-Military Coordination

Engaging Non-State Armed Groups

Data Protection Authority Guidance: In response to the global pandemic, data protection authorities around the world are issuing their own COVID-19-specific privacy guidance.

Human Rights Watch (HRW) has developed a 40-question checklist to assist governments in developing effective rights-respecting responses to the Covid-19 pandemic. You can find the HRW press release describing the checklist.

Indicators to measure State's compliance with international standards regarding civic space, peaceful assembly, and political participation during public health emergencies, OHCHR, Special Rapporteur on rights to freedoms of peaceful assembly and of association (EN, FR, SP).

Communications and community engagement

Connect: weekly digest by Internews and H2H Network on combating misinformation on Covid-19.

Global Health Network- https://coronavirus.tghn.org/. an open source platform that provides trusted knowledge, guidance, tools and resources to support the generation of more and better health research data.
Engaging Private Sector
Handicap International - Humanity & Inclusion:

Association of Fundraising Professionals (AFP) has gathered resources during COVID-19 to help guide in fundraising, donor communications and more, and what it means to engage with donors during a time in which in-person interaction is likely non-existent.

OECD (Organisation for Economic Co-operation and Development)

Asia Pacific Refugee Rights Network-

Human Rights Watch - Statement prepared for the High Commissioner's virtual briefing with HRC members and observers is available here. 9 April, 2020.

International Rescue Committee (IRC):

Norwegian Refugee Council

# data[].attributes.attachment_link.description
World Health Organisation (WHO) World Food Programme (WFP) United Nations Office for the Coordination of Humanitarian Affairs (OCHA) Johns Hopkins, LSTMH and CERAH: ICVA Global Protection Cluster IMPACCT- All the documents related to the importation and Customs clearance of goods for the response to COVID-19 are available here.

# data[].attributes.headline
Solidaritatea pe timpul pandemiei (colecție de povești și exemple de raportare)

# data[].attributes.subject
Solidaritatea pe timpul pandemiei (colecție de povești și exemple de raportare)

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
As the COVID-19 pandemic swept the world, civil society stepped up to make a difference. Civil society was a source of vital support, advice and information, a guardian of human rights, an enabler and defender of communities, a determined advocate for inclusive and rights-oriented policies, a corrective to state and market failures, a driver of sustained mobilisation, creativity and innovation, a trusted partner and an essential guarantor of accountability over state and private sector decisions.

Drawing from a range of civil society voices, this report outlines some of the many civil society responses to the pandemic, highlights its vital contributions, draws preliminary lessons and makes recommendations for states and other stakeholders to enable and work with civil society, both in pandemic response and recovery and in tackling the underlying issues that the crisis has exposed and deepened.

Our report is from and for civil society, and seeks to share the voices of CIVICUS members and allies. Through a series of in-depth interviews, civil society activists, advocates and practitioners analyse the impacts of the pandemic and emergency measures, particularly on vulnerable and excluded groups, and lay out the bold, creative and innovative actions offered by civil society in response.

# data[].attributes.attachment_link.description
As the COVID-19 pandemic swept the world, civil society stepped up to make a difference. Civil society was a source of vital support, advice and information, a guardian of human rights, an enabler and defender of communities, a determined advocate for inclusive and rights-oriented policies, a corrective to state and market failures, a driver of sustained mobilisation, creativity and innovation, a trusted partner and an essential guarantor of accountability over state and private sector decisions.

# data[].attributes.headline
Implicare comunitară pe timp de pandemie (resursă Oxfam)

# data[].attributes.subject
Implicare comunitară pe timp de pandemie (resursă Oxfam)

# data[].attributes.body
Informații și sfaturi în vederea realizării activităților ONG fizice pe timpul crizei COVID-19

# data[].attributes.headline
Resurse Digitale pentru ONG-urile afectate de COVID-19 (TechSoup)

# data[].attributes.subject
Resurse Digitale pentru ONG-urile afectate de COVID-19 (TechSoup)

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
We've created an online forum dedicated to nonprofit topics related to the COVID-19 pandemic. It's also where we're sharing tools to help nonprofits responding to COVID-19 available outside TechSoup. If you haven't already, register with TechSoup to join the conversation.

Follow Us on Twitter

You can also reach out to us directly with any questions or concerns you have at covid19nptech [at] techsoup [dot] org.

# data[].attributes.attachment_link.title
Resources for Nonprofits Impacted by COVID-19

# data[].attributes.attachment_link.description
We've created an online forum dedicated to nonprofit topics related to the COVID-19 pandemic. It's also where we're sharing tools to help nonprofits responding to COVID-19 available outside TechSoup. If you haven't already, register with TechSoup to join the conversation.

# data[].attributes.headline
Kit Resurse COVID-19 pentru ONG-uri GlobalGiving

# data[].attributes.subject
Kit Resurse COVID-19 pentru ONG-uri GlobalGiving

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
© Copyright 2000-2020 GlobalGiving, a 501(c)(3) organization (EIN: 30‑0108263; UK Charity # 1122823) Questions?
1110 Vermont Ave NW, Ste 550, Washington, DC 20005, USA Contact Us

# data[].attributes.attachment_link.description
Explore a collection of resources designed to help your team navigate fundraising, communications, and more during the coronavirus pandemic.

# data[].attributes.headline
10 Trenduri de Marketing pentru ONG-uri în 2021

# data[].attributes.subject
10 Trenduri de Marketing pentru ONG-uri în 2021

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
With less than three months until the start of the new year, now is the time to start planning ahead. The world of marketing, particularly digital marketing, is always changing. As you build the budget and promotional strategy for your nonprofit organization, you need to plan as much as you can.

That's easier said than done, especially in an environment as volatile as this. As with so many other industries, COVID-19 has turned the nonprofit sector on its head. That adds to the already rapid change of pace in online marketing to make predicting this coming year more challenging and complex than ever.

We'll give it our best anyway. Below are our top 10 trends and predictions for nonprofit marketing in 2021, all based on both external research and our own experience in the field. Let's dive in.

1. COVID-19 Turns the Nonprofit Sector Virtual

Despite an economic crisis that so far shows little signs of full recovery, COVID-19 has actually increased charitable giving in America. The intent and execution behind those gifts, though, is changing:

Giving is more closely connected to COVID-19 related efforts, as well as efforts to help those in need with health and personal care.

Men and married couples have especially increased their share of donations, opening up new audience opportunities.

Volunteering has become impossible or difficult in many cases, turning more efforts into financial contributions than previously.

That last point, especially, is significant. The lack of in-person volunteering and event networking opportunities has made the virtual aspect of nonprofit marketing more important than ever. In 2021, that virtual component will become an essential part of any marketing strategy.

That means building virtual tours that immerse your audience into your physical spaces. Virtual events and meet-and-greets take center stage, as does a comprehensive digital communication plan to reach and engage your audience behind a screen.

2. Gen Z Enters the Nonprofit World

Charitable giving increases are also driven by a new generation entering the audience mix. Generation Z is growing up and ready to contribute to society.

Gen Z refers to the generation born in 1996 and later, meaning its oldest members will turn 25 next year. That, of course, is the prime age to become regular donors for charitable contributions to their organization of choice.

Another factor: most social scientists believe Gen Z to be the most socially conscious generation yet. If they believe in you, they'll become loyal members and contributors.

Are you ready for this generation to make a tangible difference in your audience mix next year? You'll need content that's accessible to them, including short and succinct statements of value and worth. This is the time to make sure your channels and messages are prepared for Gen Z.

3. The Digital Advertising Mix is Changing

Speaking of Gen Z: with new audiences come new marketing channels that are important to leverage. Yes, your website remains your centerpiece online, and Facebook is as relevant as it's ever been. But what about going beyond those channels?

Consider the new channels available to you:

And those new channels don't even consider the significant shifts and updates in the major channels like Facebook and Google. Put it all together, and it's clear that as we move into 2021, nonprofits need to take a close look at their channel mix and make tweaks that continue optimizing their budgets and efforts for their environment.

4. Audience Segmentation Takes Center Stage in Email Appeals

You know about email as one of the core ways to communicate with your audience online. But email marketing for nonprofits is rapidly changing, and we predict that 2021 will be the tipping point for separating the good from the bad in the nonprofit world.

The driving factor: audience segmentation. Simply sending push emails to your entire database no longer yields results. After all, we now send more than 300 billion emails every day. Get this channel wrong, and you'll get lost in the clutter and noise of the average email inbox.

Instead, relevance is the name of the game. Each email you send should be personally relevant to the people receiving it. That, in turn, is only possible through effective email list segmentation. And you can start that process now.

Take a look at your database, and begin to split up your audience into relatively homogenous groups. Current and frequent donors may be one group, but don't be afraid to go deeper. Similar demographics (like the Gen Z note above) can further help you segment your lists to personalize your appeals.

5. Personalization Goes Next Level

Speaking of personalization, segmentation is only the first step. If you're not personalizing your nonprofit marketing messages in 2021, you might be in serious trouble.

It's not just about entering a first name in your email salutation, either. Three-quarters of consumers now feel frustrated if their website experience isn't personalized to their needs. Meanwhile, 72% of them only engaged with messaging personalized to them.

How can you speak directly to your audience? The closer you get to that one-on-one conversation, the better. That's especially the case given the other trends mentioned in this article - Gen Z expects personalization more than any other generation before them. The new virtual nature of marketing has taken some of that personal touch away.

So this is it. Invest in systems that allow you to build customized messaging for your audience, regardless of channels. Then, build out strategies and communication plans specifically designed to speak to on-the-fence members of your target audience.

6. Videos for Your Website and Advertising Are No Longer Optional

Similar to personalization, video has been a nonprofit marketing trend for a while, but 2021 will be the year when we finally reach the tipping point. If you don't leverage video messages as part of your marketing mix, you're missing the mark on fulfilling (and exceeding) audience expectations.

Here's the thing: According to Cisco, video is expected to make up 82% of all online traffic next year. That's probably why a clear majority of people want marketers to produce more video.

It's time to keep up with and ride that trend. Nonprofit is an especially relevant sector for video, with its moving visuals being a perfect match for emotional and personal appeals. You can share behind-the-scenes video or showcase the impact of donations - all powerfully conveying your organization's mission.

Don't forget about the power of live streaming, either. More than 150 million people watch live stream videos every month. For inspiration, check out the Children's Miracle Network Hospitals' Extra Life campaign, which has generated millions of donations through the power of live streams.

7. New Opportunities (and Expectations) for the Donation Process

How easy is your donation process for both new and existing members of your nonprofit? The answer to that question could change the way you're thinking about the process. In the recent past, we've seen drastic improvements to the process, including (but not limited to):

Social media fundraisers that allow you to donate without ever leaving the platform.

One-click buy opportunities similar to Amazon's button that leverage technology like PayPal and Apple Pay.

Donations via text messaging, right from mobile devices.

Here's the challenge - can you meet your donors on their favorite channel, and make donating take 30 seconds or less? That's what your audience expects.

8. Re-Engaging Lapsed Donors Limits Audience Variability

It's easy to forecast that your existing donors will matter more than anything else through the rest of this year and into 2021. As COVID-19 has limited financial flexibility, donors tend to return to their "comfort zone" and give to the institutions they're already familiar with, and whom they know can make a difference.

But what about those that have given to you in the past, but no longer do? Now is an opportunity to build a strategy for them. They may have been short on money, or have turned their attention to other nonprofit options. And yet, at some point in the past, they recognized you as worthy of their attention and money.

Re-engaging these lapsed donors is a crucial way to limit your variability and rely on audiences that have proven to bear fruit in the recent past. But you'll need to have a few pieces in place to get there:

A database or platform that easily identifies your lapsed donors and segments them into a single audience group.

Analytics and reporting tools that allow you to find the unifying characteristics of this lapsed donor audience group.

A compelling message at the ready that prompts lapsed donors to start considering you again.

An easy check-out process that remembers their past information and moves them through the process at their preferred pace.

9. Growing Sustainers Builds Predictability

Lapsed donors will be among your most important audiences in 2021. However, it still doesn't quite reach the highest priority group - your sustainers, the reliable every-year givers who make up the foundation of your fundraising strategy.

As audiences narrow, this group should become your bread and butter. That means two things above all:

Keeping your current sustainers engaged to ensure they will remain loyal and close members of your core audience.

Spending significant effort to grow new sustainers from your occasional donors.

That last piece might be the most difficult. It means locking donors into multi-year commitments, turning them from one-time to regular contributors in the process. Only a succinct value proposition, coupled with consistent, engaging communications specifically to these audiences across channels, can make that possible and realistic.

When you get there, though, the benefits are significant. The more sustainers you can count on your side, the more predictable your revenue will become. A large percentage of this group in your overall donor mix even makes it easier to weather the storm that is COVID-19.

10. Quality Content Moves From Desirable to Essential

According to one survey, 92% of nonprofit marketers use at least some form of content marketing, while 65% of them have increased their content production pace.

In other words, nonprofit content is crowded. It's no longer enough to simply build it; instead, high quality content is becoming essential.

We've begun to see leading nonprofit content marketers leverage storytelling through some options mentioned above, including video and platforms like TikTok. The rise of tools like Facebook and Instagram Stories has further aided in that capability.

But at its core, it's even simpler than that: no matter what content you publish or what channels you leverage, quality comes first. Every piece of content should give your audience some insight about your cause and organization, or some takeaway that actually helps them solve their pain points. If you can accomplish that in 2021, you're already winning.

Moving Into 2021 With a Strong Marketing Strategy

It's not quite Christmas in July, but October means that it's past time to start considering your 2021 marketing strategy. Especially in the nonprofit sector, which can be slower-moving when it comes to decision-making and budgeting, a strong framework now can make all the difference once that Times Square ball has dropped.

Fortunately, you're not on your own. In fact, the right marketing partner by your side can make all the difference in helping you build the right strategy to move into the next year.

Contact us to learn more about our expertise in digital marketing, particularly in the nonprofit sector. Let's work together to build a digital marketing strategy designed to help your nonprofit organization thrive, despite and through the adversity of the current times.

# data[].attributes.attachment_link.title
Top 10 Nonprofit Marketing Trends for 2021 | Big Sea

# data[].attributes.attachment_link.description
With less than three months until the start of the new year, now is the time to start planning ahead. The world of marketing, particularly digital marketing, is always changing. As you build the budget and promotional strategy for your nonprofit organization, you need to plan as much as you can.

# data[].attributes.headline
Recomandări pentru Planificare Strategică în timp de Pandemie (Walton Family Foundation)

# data[].attributes.subject
Recomandări pentru Planificare Strategică în timp de Pandemie (Walton Family Foundation)

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
How can nonprofits plan for the future when the future looks so unsettled?

That's the question keeping sector leaders up at night as they look ahead to 2021, while grappling with a still-unfolding pandemic that has rendered even the best-laid organizational plans for 2020 obsolete.

In turbulent times, there's a temptation to believe that activities like strategic planning, learning engagements and conducting evaluations get in the way of the good work nonprofits do, or at the least that they are luxuries we can't afford in times of crisis.

But challenging times - especially those that cause budget shortfalls, new or redesigned programs, or other major disruptions - are situations that require sector leaders to learn and adjust course rapidly, while basing critical decisions on data to the greatest extent possible.

Indeed, we believe now is the time to double down on planning, goal setting, data collection, measurement, reflection and continuously adapting strategies as we learn. Used properly, these tools provide organizations a structure in which they can learn in the moment, shift course quickly in changing circumstances and ultimately create more impact both now and well into the future.

Here are a few tips to help nonprofits thrive as we head into 2021:

Create a shared vision and develop shared values. Spending the time to define your vision and values gives your organization a North Star to guide its work. They form the foundation upon which to build your strategy and a framework for how to adapt your work to serve that vision in times of crisis.

Make a plan designed to be flexible and adaptable. A year ago, as nonprofits were setting goals for 2020, no one foresaw a once-in-a-century pandemic that would shut down the economy, close schools and offices and upend cherished routines of daily life. COVID-19 provided a hard lesson in the importance of being flexible, adaptable and prepared for the unexpected.

As schools transitioned to remote learning, the ones that thrived were those that had already built some capacity for a future in which online instruction played a bigger role in educating students. For arts and culture organizations forced to cancel exhibitions and performances, those that quickly pivoted to provide more robust online programming positioned themselves for quicker recovery when they are again able to welcome the public inside brick-and-mortar facilities. The bottom line? Organizations need to have adaptive capacity to quickly evaluate their operating environment and shift business models rapidly.

Plan for different scenarios. So much about 2021 is unknown. Will the virus wane or worsen? Will a vaccine become widely available? This year highlighted the pitfalls of setting a singular vision for your organization. Instead, it's critical to make your best assessment of how the year will unfold and plan for two or three different scenarios. Organizations need to constantly test their thinking when contexts change and use scenario thinking to develop the capacity to adapt. It is unlikely that the scenario that is planned for will come to fruition as expected, but engaging in scenario planning can strengthen important evaluative thinking muscles by assessing what it takes to thrive no matter what the future brings.

Do a needs assessment. In a time when budgets are tight and community needs are increasing, how can organizations offer what communities and clients need most right now? Organizations can test their own assumptions by doing needs assessments to determine if what they are offering is really what will have the greatest benefit for their clients - whether it's a school, a museum or a conservation organization. This is especially true for nonprofits that are currently experiencing significant shifts in their programming.

Stay focused on data collection. To know if your organization is headed in the right direction, you need data to provide insights into performance, effectiveness and impact. This is especially important when you are operating in a new or unexpected environment. A live theater, for example, may no longer be able to measure success by ticket sales, but it can still collect other data - such as online engagement with virtual performances or surveys of customer satisfaction - to measure what's working well and where further adjustments may be needed.

Reflect and learn. All of the approaches mentioned to this point should be deployed in service of strategic learning.Too often, organizations view strategic planning and evaluation as additional responsibilities that can potentially take time away from the work of serving clients and making the world a better place. That thinking can be even more prevalent in a crisis, when the natural instinct is to react quickly to perceived needs. But when you realize strategic planning is about setting the groundwork for what you will learn along the way, its value becomes more apparent. At the end of the day, nonprofit organizations need to set aside time and space for strategic learning activities that can generate insights and drive the continuous improvement of programs and services.

Seek advice from others. Nonprofits benefit from having a wealth of good resources to help them learn how to be resilient. The S.D. Bechtel Foundation has published an for nonprofits to thrive in difficult times. The Center for Effective Philanthropy recently offered great tips on for foundations that are also useful for grantees. The Stanford Social Innovation Review provides sound advice on organizational learning . Public Profit offers approaches for teams to and the Center for Evaluation Innovation explains how to build a .

# data[].attributes.attachment_link.title
Tips and Tools for Nonprofit Planning in a Pandemic

# data[].attributes.attachment_link.description
How can nonprofits plan for the future when the future looks so unsettled? That's the question keeping sector leaders up at night as they look ahead to 2021, while grappling with a still-unfolding pandemic that has rendered even the best-laid organizational plans for 2020 obsolete.

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Galaxy Digital Volunteer Management Software

# data[].attributes.attachment_link.title
Top 17 Nonprofit Trends for 2021 | Get Connected by Galaxy Digital

# data[].attributes.attachment_link.description
Want to know about upcoming nonprofit trends and how to leverage them for you organization? Check out our list of what you can expect in 2021 and beyond.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
The entire social sector learned a valuable lesson in 2020: even the most rigorous planning can't insulate us from the need to be flexible and adapt to the changing world around us. At the same time, our industry has shown remarkable resilience in times of greatest need, and this year has been no exception.

Each year we write a fundraising trends blog post, just like this one, but unforeseen events and variables in 2020 made writing this year's post, without a doubt, the most difficult yet. That's partly because underlying trends that have been driving the nonprofit sector for years have completely changed.

However, we also saw other trends catalyze in the wake of changing circumstances that make it tough to predict where things will settle in 2021. All that being said, here are our picks for the upcoming year (and very likely, beyond).

1. Virtual events are here to stay.

2. Recurring giving will be more important than ever.

3. Nonprofit and for-profit connections will continue to get stronger.

4. You need to meet your supporters on their turf.

5. Remaining nimble is now a strategic imperative.

Let's dive in.

5 Fundraising Trends for 2021

1. Virtual Events Are Here to Stay

Arguably the biggest impact of the COVID-19 pandemic on the nonprofit industry was the cancelation of in-person fundraising events. In response, we saw an explosion in the number of events that made the pivot from in-person to virtual.

Many of these virtual events were born from a spirit of innovation and resiliency from organizations that were forced to evolve in a matter of days and raise much-needed funds in new ways. Upaya Social Ventures, for instance, shifted from an in-person gala to a virtual event in less than a week and raised 142% of their $200,000 goal, ultimately raising $283,000. Considering events typically have a 12-month planning cycle, this is a very big deal!

Virtual participation in fundraising events isn't new to 2020; the pandemic has just mandated a full transition from physical to virtual for the first time in history. And, we believe, the virtual events trend is here to stay because it allows nonprofits to:

Free themselves from geographic limitations and engage new attendees, speakers, and sponsors

Lower the barrier to entry for participants (with less time off, no flights, and no hotel bookings)

Reduce some of their major event costs, like venues

Easily steward attendees, fundraisers, and donors to future engagement opportunities

This is something Classy can speak to personally, as we made the decision to pivot our annual conference, the Collaborative, into a fully virtual event this year. The Collaborative: Virtual Sessions drew in over 10,000 registrants and was, in many ways, just as successful as our in-person event.

Get Everything You Need to Nail Your Virtual Events

2. Recurring Giving Will Be More Important Than Ever

As the COVID-19 pandemic continues to accelerate the move to online giving, organizations are quickly realizing the benefits of growing an online recurring giving program. In fact, many are starting to think of their traditional online fundraising efforts-like donation forms, peer-to-peer fundraising, and crowdfunding-as top-of-the-funnel activities that can ultimately drive recurring donors.

The actual giving experience for recurring donors is often better too, since the organization needs to work for the repeat support each month (not dissimilar to other subscription services in your life). The result is a win-win situation where donors feel like they are more tapped into the impact of the organization, and the organization itself is creating a more predictable revenue stream that powers them through uncertain times and sets them up for scale.

And the value of a recurring donor goes well beyond their monthly commitment (which is already 5 times more valuable than one-time gifts). The State of Modern Philanthropy 2019 found that one-time donors who converted into recurring donors were a lot more likely to make another one-time gift their recurring gift.

What's more, recurring donors typically make this additional gift within of their first donation. The State of Modern Philanthropy 2020 reinforced similar trends revealing that organizations who raise over $50 million in total revenue had a healthy 26% of their online revenue coming from recurring gifts.

The data couldn't be more clear: recurring donors are great for fundraising, and 2021 will be its biggest year yet.

Free Download: Get 8 Free Email Templates to Upgrade Your Recurring Donors

3. Nonprofit and For-Profit Connections Will Continue to Get Stronger

One key lesson we learned in 2020 is that we're truly stronger when we work together. This was evident in the new partnerships we saw forming between for-profit companies and nonprofit organizations during the COVID-19 pandemic. Perhaps my favorite, the partnership between Sweetgreen (a popular organic restaurant) and World Central Kitchen (an organization that provides meals in the wake of natural disasters) fed frontline medical personnel and vulnerable communities through COVID-19.

In 2020, we continued to see the lines blur between the for-profit and nonprofit sectors, and we expect this to continue into 2021. On one hand, consumers and employees alike are demanding that businesses add more purpose to their profit-centric model.

On the other hand, we see nonprofits borrowing heavily from successful for-profit companies in search of a more scalable and sustainable growth model. Both are great, in our view, as we believe the world needs more cross-sector collaboration to solve its most pressing social and environmental problems.

And while this trend has been developing for the past few decades, the convergence of COVID-19 and the global social justice movement provided a tipping point. We predict a further convergence of the for-profit and nonprofit sectors, and the continued rise of social enterprises and B Corporations in 2021 and beyond. The result will not only be more frequent and more meaningful collaborations across the aisle, but the emergence of a more conscious form of capitalism.

So, even if you've never sought out cross-sector partnerships, consider doing so in 2021. There's never been a larger demand.

4. You Need to Meet Your Supporters On Their Turf

It's always been important to proactively engage donors where they spend their time. But the move to a more virtual world in 2020 underscores the need to double down on your efforts and meet supporters in the places where they spend the most time online. Start by strengthening your social presence on established platforms like Facebook, Instagram, LinkedIn, and Twitter, while initiating a presence on new platforms like TikTok.

Livestreaming is also an area to explore in 2021 given the trends we saw this year. Engaging supporters through live video allows for new sources of revenue and engagement for nonprofits. When you livestream content, it provides a simple way for supporters to feel intimately connected to the impact of your organization. For example, we saw the Cleveland Clinic livestream the kickoff parties for their big annual endurance event, VeloSano, to build momentum through launch. We also saw organizations like St. Jude Children's Research build relationships with online influencers to get the word out-like their partnership with DrLupo, who leveraged his 3.6 millions followers on Twitch to raise over $2.3 million.

Livestreaming isn't just for the largest nonprofit organizations. You can embed live streams directly onto your Classy campaigns in minutes, so there's really no excuse not to add this dynamic element to your fundraising efforts in 2021.

5. Remaining Nimble Is Now a Strategic Imperative

We learned in 2020 that the fundraising environment can change at any time, and it can change fast. Whether you're pivoting quickly to raise funds in the face of adversity, or shifting your strategy in a (now) mostly online world, organizations need to continue to diversify their efforts to stay nimble in the event of future changes. If your fundraising is all events-based, consider adding an annual crowdfunding campaign around Giving Tuesday. If you're heavily reliant on website donations, consider making a small bet on peer-to-peer fundraising.

Then work on connecting these seemingly disparate efforts. As we see in The State of Modern Philanthropy 2020 , donors typically return to take a second action of some kind well before the one-year mark:

189 days after engaging with a crowdfunding campaign

184 days after engaging with a donation page

192 days after engaging with a peer-to-peer campaign

185 days after engaging with a ticketed event

Being nimble also means you know when to pause and reflect how to best go from a small bet to a large one. For example, when COVID-19 hit, Hope for Haiti had to stop and evaluate whether or not they should still move forward with their Hike for Haiti Challenge. Instead of pivoting away from the investment they had already made, they leaned into it and took the already virtual event from one weekend into a month-long campaign. The result was $100,000 raised-10 times as much as their event in 2019.

This year showed us that diversifying your fundraising strategy has never been more important; in many cases, it was the difference between an organization thriving through crisis, or shutting its doors. We don't yet know what's in front of us in 2021, but staying nimble has now become a strategic imperative for most organizations.

The Future Is What We Make It

This past year has been one of the most challenging we've faced as a sector, but that doesn't mean we can't learn from it. In many ways, we came together in the face of adversity on a scale never before seen.

As we double down on lessons learned, remember that the future is never set in stone. The future is what we make it. As a unified social sector, we can all make 2021 one of the best years yet. Onward and upward!

# data[].attributes.attachment_link.title
2021 Fundraising Trends for Nonprofits to Know | Classy

# data[].attributes.attachment_link.description
The entire social sector learned a valuable lesson in 2020: even the most rigorous planning can't insulate us from the need to be flexible and adapt to the changing world around us. At the same time, our industry has shown remarkable resilience in times of greatest need, and this year has been no exception.

# data[].attributes.body
Resurse pentru ONG-uri în vremuri de pandemie

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
De peste 20 ani Anemari-Helen Necșulescu este activa in sectorul neguvernamental, din care peste 9 în pozitii de management. Anemari detine titlul de Doctor in Stiinte Politice obtinut in 2011 de la Universitatea din Bucuresti, este activist, pasionat de drepturile omului, educatie, sanatate si locuire.

Activeaza in aceste domenii, nu pregeta sa ofere asistenta in planificare strategica, organizare, manangement organizational si managementul voluntarilor. Trainer certificat, ii place sa faca lucrurile altfel, sa se refere la exemple concrete si considera ca schimbarea incepe ACUM. Mai presus de orice, Anemari iubeste oamenii si crede ca cea mai buna investitie este in ei.

# data[].attributes.attachment_link.title
#ONGLaScoala - Centrul pentru Managementul Organizatiilor Nonprofit

# data[].attributes.attachment_link.description
ONGLaScoala Pandemia ne afecteaza pe toti, indiferent de domeniu. Asa ca ne-am pus pe treaba si am pregatit o colectie de resurse educationale dedicate ONG-urilor pentru a veni in sprijinul tau in vremuri de criza si incertitudine. Adaugam continut nou periodic DESPRE ACEST GHID Resurse educationale Pregatim resurse educationale dedicate ONG-urilor din Romania pentru a ...