# data[].attributes.body
גרמניה איבדה את מושבותיה מעבר לים,

שטחה קטן,

צבאה הוגבל,

היא חויבה לשלם פיצויים כבדים לבריטניה וצרפת.

# data[].attributes.headline
האינפלציה בגרמניה

# data[].attributes.subject
האינפלציה בגרמניה

# data[].attributes.body
15.11.1923 - 4,200 מיליארד מרק = 1 דולר

# data[].attributes.attachment_link.title
האינפלציה בגרמניה גדול

# data[].attributes.headline
עליית הנאצים

# data[].attributes.subject
עליית הנאצים

# data[].attributes.body
23:29-25:50

# data[].attributes.attachment_link.description
You do not have access to www.kan.org.il.

# data[].attributes.headline
לידת רפאל אבט בברלין

# data[].attributes.subject
לידת רפאל אבט בברלין

# data[].attributes.body
רפאל נולד בשנת 1935 להוריו נפתלי ופרידה למשפחת אבט,אחיו הבכור אלי, נולד ב1929, ואחותו רות נולדה ב-1930. אביו, הרב ד"ר נפתלי אבט למד בישיבת פרנפוקט על מינו של הרב שמשון רפאל הירש הידוע, ורצו לקרוא לבנו על שם הרב. אולם רפאל נולד תינוק חלוש, וזה נראה משונה לקורא לו "שמשון", כך בחרו בשמו השני של הרב- רפאל, גם כתקווה שיבריא ויגדל כיאות, בשל ציווי הנאצים להוסיף שם יהודי בולט בתעודת הזהות, ב-1939 רפאל קיבל גם את השם יעקב.

# data[].attributes.attachment_caption
נפתלי אבט מנהל בית הספר היהודי לפני תלמידיו

# data[].attributes.headline
1936- מעבר לברסלאו

# data[].attributes.subject
1936- מעבר לברסלאו

# data[].attributes.body
בשנת 1936 עברה משפחת אבט לברסלאו, עיר גרמנית מזה 700 שנה (לאחר המלחמה היא עברה לידי פולין, והפכה לורוצלב), שם התמנה האב למהל ביה"ס בעיר. ברסלאו, כיום שמה ורוצלב, נמצאת בדרום מערב פולין על גדות נהור האודר.

, עד לאחר המלחמה בשליטת גרמניה, ורק לאחר המלחמה עבר לשליטה פולנית,
ברסלאו היא אחת הקהילות היהודיות הוותיקות. התישבות יהודית ברסלאו החלה בראשית המאה ה13.
הקהילה כמעט הושלך השואה, ונותרו מספר קטן מאוד של יהודים, כיום יש בעיר כ- 80 יהודים בלבד .

# data[].attributes.headline
למה לדעתכם הגרמנים שונאים יהודים?

# data[].attributes.subject
למה לדעתכם הגרמנים שונאים יהודים?

# data[].attributes.headline
9 בנובמבר 1938- ליל הבדולח

# data[].attributes.subject
9 בנובמבר 1938- ליל הבדולח

# data[].attributes.body
ב9 בנובמבר 1938 ליל הבדולח, הקריסטל לילה. בתי הכנסת בעיר עלו בלהבות ויהודים רבים הוכו ונאסרו. האב ניצל ממאסר מה שבמקרה בלילה היה בביקור בברלין. בבוקר למחרת הלכה המשפחה לבית הכנסת, לראות מה אפשר לעשות. למרבה ההפתעה, מסתבר שביה"כ שלהם פנחס שול, שהיה צמוד לבתי מוגרים גרמניים, נצל משריפה, אך נהרס והוחרב.

# data[].attributes.attachment_link.title
מה אירע בליל הבדולח? | סרטון אנימציה | יד ושם

# data[].attributes.attachment_caption
קריקטורה שהתפרסמה בעיתון ''ניו יורק טיימס ''

# data[].attributes.headline
ההגירה לאחר ליל הבדולח

# data[].attributes.subject
ההגירה לאחר ליל הבדולח

# data[].attributes.body
וועדת אוויאן-היא ועידה שהתכנסה בעיר אוויאן שבצרפת ב-6 ביולי 1938, לדיון בבעיית הפליטים היהודים ופליטים אחרים, בהם מתנגדי המשטר הנאצי, שנמלטו משטחי גרמניה הנאצית!

נציג צרפת טען כי צרפת כבר מלאה בפליטים.

נציג בלגיה הצטרף לטענת צרפת.

הולנד הסכימה לקבל אליה פליטים כמקום מעבר, בתנאי שימשיכו ליעד אחר.

אוסטרליה טענה כי קליטת הפליטים יכולה להביא להתעוררות בעיית הגזענות.

מדינות דרום אמריקה קלטו עשרות אלפי יהודים אך טענו כי הן סובלות מאבטלה גוברת ולא יכולות להגדיל את המכסות הקיימות.

הרפובליקה הדומיניקנית הצהירה שהיא מוכנה לקבל כ-100 אלף פליטים[2].

קנדה הסכימה לקבל בעיקר פליטים שעוסקים בחקלאות, אך כיוון שהפליטים לא הגיעו מרקע חקלאי, הצעתה הייתה רלוונטית רק למעטים.

בדיחה עצובה על המצב

בתקופת השואה נכנסה יהודי וינאי לסוכנות נסיעות ואמר לסוכן: "אני רוצה כרטיס נסיעה באנייה".

"לאן?", שאל הפקיד.

"לאן?", היסס היהודי, "תן לי להסתכל על הגלובוס".

סובב יהודי את הגלובוס מספר פעמים ובחן כל מדינה ומדינה, אחר כך פנה לפקיד ושאל: "אולי יש לך גלובוס אחר?".

# data[].attributes.headline
להתפצל או להישאר ביחד?

# data[].attributes.subject
להתפצל או להישאר ביחד?

# data[].attributes.headline
תחילת שנת 1939- אלי נוסע לאנגליה ברכבת הילדים.

# data[].attributes.subject
תחילת שנת 1939- אלי נוסע לאנגליה ברכבת הילדים.

# data[].attributes.body
בתחילת שנת 1939 מצליחים משפחת אבט להשיג אישור לאלי בן ה10 להיכנס לרשימת הילדים והוא נשלח באחד משלוחי הקינדרטרנספורט לאנגליה, שם שוכן במוסד עם כל ילדי הקינדרטרנספורט. (גר באנגליה עד היום)

רכבת הילדים-קינדר טרנספורט הוא כינוי למשלוח הצלה של 12000 ילדים יהודים (10 מתוכם) ונוצרים לא ארים משטחי גרמניה הנאצית. ההחלטה למשל התקבלה על ידי ממשלת בריטניה בעקבות ליל הדולח שהתרחש ב-1938. הדרכים להשגת האישורים היו מסובכים הם מצד גרמנה, והן מצד הבריטים תחת תנאים קשים וכל מיני הסכמים, אך לבסוף רכבת הילדים יצאו לפועל ולבסוף הגיעו לאנגליה.

# data[].attributes.attachment_link.title
על מבצע הקינדרטרנספורט - מתוך הסרט "האיש הנעלם - הסיפור של וילפריד ישראל"

# data[].attributes.headline
מה אתם אומרים?

# data[].attributes.subject
מה אתם אומרים?

# data[].attributes.body
אביו של רפאל היה אחד מראשי הקהילה , והצליח להשיג כמות סרטיפיקטים. הוא חילק אחד לכל משפחה, כדי שלפחות ילד אחד ינצל. ולבסוף לא נותר שום סרטיפיקטים למשפחתו שלו. אמו של רפאל פרידה (פרומה) אבט כעסה עליו מאוד, וכי לילדים שלו לא מגיע להנצל? אולם האב טען שהוא לא יכול להציל את הילד שלו על חשבון ילד אחר.

# data[].attributes.headline
14 מרץ 1939- רות עולה לארץ כסטודנטית(כשהיא בת 8)

# data[].attributes.subject
14 מרץ 1939- רות עולה לארץ כסטודנטית(כשהיא בת 8)

# data[].attributes.body
רות אבט הצליחה לעלות בארץ כחלק ממסגרת 'עלית הנוער' ע''י ראחה פראייר, הבריטים הסכימו להכניס לארץ רק בעלי הון או סטודנטים.
איכשה הצליחו לרשום את רות אבט שהייתה בת 8 סה''כ כסטודנטית ב'הריאלי חיפה'.
רות אבט עלתה על אונייה לארץ ושם נאספה בידי קרובים רחוקים של המשפחה.

# data[].attributes.attachment_caption
מראהו הארי של נפתלי אבט הציל אותו בחציית גרמניה לגבול ההולנדי ומשם לאנגליה.

# data[].attributes.headline
אפריל מאי 1939- אבי המשפחה נפתלי אבט בורח לאנגליה.

# data[].attributes.subject
אפריל מאי 1939- אבי המשפחה נפתלי אבט בורח לאנגליה.

# data[].attributes.body
הגסטפו שעצרו כבר פעמיים את אב המשפחה -נפתלי אבט חיפשו אותו בנרות, והיה עליו להמלט מגרמניה. המכר הגרמני שהצליח לשחרר אותו בפעמיים הקודמות אמר לו שפעם שלישית הוא כבר לא יצליח. נפתלי אבט עלה על הרכבת שיוצאת מגרמניה ללא אישור, ובתפילה חרישית. למזלו הרב, השוטרים ברכבת כלל לא טרחו לבקש ממנו תעודת זהות ואישור, וכך הגיעו להולנד ומשם לגרמניה.

# data[].attributes.attachment_caption
סבתא וילד בזרועותיה מחכים בגבול 

# data[].attributes.headline
28 באוגוסט 1939- פרידה ורפאל אבט יוצאים מגרמניה להולנד ומשם לאנגליה(יום לפני פרוץ המלחמה).

# data[].attributes.subject
28 באוגוסט 1939- פרידה ורפאל אבט יוצאים מגרמניה להולנד ומשם לאנגליה(יום לפני פרוץ המלחמה).

# data[].attributes.body
פרידה אבט הבינה שהקרקע בוערת, ושהם חייבים לברוח ולא לחכות. התאריך היה 28 באוגוסט 1939. היא נסעה לגבול בין גרמניה להולנד כדי לעלות על אוניה לאנגליה. אולם הגבול היה עתיד להתפתח רק בשעה אחת לפנות בוקר, והספסלים ליד הגבול היו מסומנים בהדגשה "לא ליהודים". לאורך כל הלילה הלכה פרומה עם רפי על הידיים, כדי לא להרדם ולא לפספס את פתיחת השער. בבוקר השכם הם חצו את הגבול ודהרו לכיוון הנמל ומשם עלו על ספינה לאנגליה (באותו יום פרצה מלחמת העולם השנייה).

# data[].attributes.attachment_caption
יאן סמאט -הכמעט כפיל של נפתלי אבט

# data[].attributes.headline
תחילת 1940- משפחת אבט מגיעה לדרום אפריקה.

# data[].attributes.subject
תחילת 1940- משפחת אבט מגיעה לדרום אפריקה.

# data[].attributes.body
כעבור חודשיים בתחילת שנת 1940 אנגליה הודיעה שעל נתיני האויב להתפנות במיידית או שיגורשו לגרמניה, והמשפחה הייתה צריכה לעלות על אוניה לכיוון דרום אפריקה, כשבאוזנם מצלצל האזהרה כי אם כף רגלם תדרוך שוב באנגליה, הם יגורשו במיידית לגרמניה. האוניה הגיעה לנמל הראשון בדרום אפריקה, אולם לא התירו לנו לרדת, האישור לא היה תקף כעת, כשבריטניה ומושבות הכתר כעת במלחמה אל מול גרמניה. האוניה עברה לנמל השני והשלישי, ואז החלה לחזור אחרונית ולשים את פעמיה חזרה אל אנגליה. הם עגנו שוב בנמל הראשון, וההורים לא ידעו את נפשם מרוב אימה. גזר הדין היה ברור, אם יחזרו לאנגליה הם יגורשו לגרמניה ולמוות.

פרומה אבט ברוב יאושה, פנתה אל אחד המלחים באוניה ואמרה לו שישגיח על הילדים שלה לאחר מותה. היא תכננה שהיא והאב יקפצו אל המים, וקיוותה שאת הילדים היתומים, לא יגרשו. אולם באותו רגע התרחשות, הקהילה היהודית (או בחורה מאורסת שהייתה על האוניה, הדעות חלוקות) התגייסה לעזרה ופנתה לראש ממשלת דרום אפריקה יאן סמאטס שמונה לתפקיד זמן קצר קודם לכן ב-5 בספטמבר 1939. היא סיפרה לו שעל הספינה נמצא כפיל שלו והוא חייב לפגוש אותו. רה"מ צחק ואמר שהוא מכיר כפיל אחר שלו שחי בעיר, ושלא יעבדו עליו. אבל בסוף הוא השתכנע ושלחו לקרוא לנפתלי אבט מהאוניה. איננו יודעים מה הדברים ביניהם, אבל בסוף של דבר הותר למשפחה לרדת אל הקרקע ולהתיישב במדינה.

# data[].attributes.headline
משפחת אבט על המפה 

# data[].attributes.subject
משפחת אבט על המפה 

# data[].attributes.body
קישור למפה - https://padlet.com/eds4614/padlet-dsq6hzk10ooitg13

# data[].attributes.headline
1968- לאחר מלחמת ששת הימים עלו לארץ.

# data[].attributes.subject
1968- לאחר מלחמת ששת הימים עלו לארץ.

# data[].attributes.body
רפאל אבט עם חלק מצאצאיו