# data[].attributes.body
velké změny

# data[].attributes.body
Pravda vítězí“

V historii se měnil pohled na Jana Husa i husity. Obraz obou pak v podobě, kterou používala dobová katolická historiografie, přežil v pobělohorském barokním dějepisectví až do počátku 19. století. Jan Hus byl zobrazován jako ‚pomýlený muž‘ a husité jako viníci rozkladu zlatého věku českých dějin, tedy éry vlády Karla IV., kdy byla Praha centrem říše. Ekonomický, společenský, státoprávní úpadek země byl vysvětlován jako důsledek husitských válek.

Ale Palackého koncepce a s ní spojené hledání vrcholů historie obrací svou pozornost právě k Husovi a husitství. Nový pozitivní impuls přichází koncem 60. let 19. století v souvislosti se snahami o nové státní uspořádání v rámci monarchie. Do centra zájmu se dostávala i významná místa husitských bitev, pamětní dny Jana Husa a Jana Žižky.

# data[].attributes.body
Čtyři pražské artikuly:

1. svobodné hlásání slova Božího

2. přijímání podobojí

3. zbavení církve světského majetku a vlády

4. veřejné tresty smrtelných hříchů

# data[].attributes.body
Husitství vyplňuje v českých dějinách více než jedno století. Tuto epochu lze vymezit letopočty 1371 až 1485. Pravděpodobně v roce 1371 se narodil mistr Jan Hus, který stál v čele univerzitních mistrů, snažících se o radikální reformu tehdejší církve nacházející se v hluboké krizi. Kvůli heretickým názorům, které údajně zastával, byl 6. července 1415 v Kostnici jako kacíř upálen. Husitská epocha vrcholí v roce 1485, kdy byl na sněmu v Kutné Hoře vyhlášen tzv. Kutnohorský náboženský mír, kterým byla završena česká reformace.

# data[].attributes.body
Roku 1414 byl zvolen římským králem Zikmund Lucemburský. Situace v Říši byla neklidná, navíc komplikována papežským schizmatem. Na Zikmundovo naléhání byl proto svolán kostnický koncil, který měl vyřešit problém trojpapežství. Cílem koncilu bylo také prodiskutovat reformu církve a zároveň se vypořádat s herezemi. V rámci toho byl na koncil povolán i Jan Hus, který však již předem prohlásil papeže za antikrista, autoritu církevního soudu neuznal a veřejně se odvolal ke Kristu. Husovo učení, např. spis O církvi (De ecclesia)[

# data[].attributes.headline
Husité od počátku sváděli boj jak proti domácím nepřátelům, tak proti odpůrcům z ciziny. Sami sebe nazývali věrnými (tj. správně věřícími) Čechy, bratry a sestrami nebo božími bojovníky.

# data[].attributes.subject
Husité od počátku sváděli boj jak proti domácím nepřátelům, tak proti odpůrcům z ciziny. Sami sebe nazývali věrnými (tj. správně věřícími) Čechy, bratry a sestrami nebo božími bojovníky.

# data[].attributes.body
Spojujícím znakem všech husitských směrů byl kalich, symbol přijímání svátosti oltářní pod obojí – sub utraque – utrakvisté.

# data[].attributes.body
Jejich program byl jasný a srozumitelný. Základním předpokladem nápravy církve a celé křesťanské společnosti musí být přísné respektování božího zákona, zjeveného v Bibli. Hus a jeho přívrženci nehledali řešení v budoucnosti; opírali se o tradici a prověřené hodnoty minulosti (Bible), s jejichž pomocí hodlali obnovit ztracenou společenskou rovnováhu.

# data[].attributes.body
Uznávaným vůdcem reformní skupiny se časem stal mistr Jan Hus (narozený po roce 1370 nejspíše v Husinci u Prachatic), od roku 1402 oblíbený kazatel v Betlémské kapli na Starém Městě pražském. Vedle něho sem náležela řada dalších myslitelů. Jejich program byl jasný a srozumitelný.

# data[].attributes.headline
   Osobnosti a vztah k Praze                                                                                Na počátku husitství stál v čele české husitské šlechty Mistr Jakoubek ze Stříbra, dále se k Husovi přidala královská a poddanská města – Praha, HK, Plzeň, Sezimovo Ústí.

# data[].attributes.subject
   Osobnosti a vztah k Praze                                                                                Na počátku husitství stál v čele české husitské šlechty Mistr Jakoubek ze Stříbra, dále se k Husovi přidala královská a poddanská města – Praha, HK, Plzeň, Sezimovo Ústí.

# data[].attributes.headline
           Osobnosti                                              Ke sjednocení husitů v duchu kompaktát došlo až roku 1452, kdy Jiří z Poděbrad nechal uvěznit seniora táborské církve Mikuláše z Pelhřimova a Václava Korandu.

# data[].attributes.subject
           Osobnosti                                              Ke sjednocení husitů v duchu kompaktát došlo až roku 1452, kdy Jiří z Poděbrad nechal uvěznit seniora táborské církve Mikuláše z Pelhřimova a Václava Korandu.

# data[].attributes.headline
               Kdy probíhalo?                                                       Husitství je širší pojem než husitská doba nebo husitské války. Zatímco husitské války lze vymezit konkrétními událostmi a letopočty, přestože i zde se historikové rozcházejí, husitství prochází téměř celým 15. stoletím (v podobě utrakvistické církve se udrželo i ve století 16., prakticky až do doby pobělohorské). Dobu od 90. let 14. století do roku 1415 můžeme chápat jako jakousi předehru; teprve v roce 1414 bylo zavedeno přijímání pod obojí, které se stalo primárním znakem husitství.

# data[].attributes.subject
               Kdy probíhalo?                                                       Husitství je širší pojem než husitská doba nebo husitské války. Zatímco husitské války lze vymezit konkrétními událostmi a letopočty, přestože i zde se historikové rozcházejí, husitství prochází téměř celým 15. stoletím (v podobě utrakvistické církve se udrželo i ve století 16., prakticky až do doby pobělohorské). Dobu od 90. let 14. století do roku 1415 můžeme chápat jako jakousi předehru; teprve v roce 1414 bylo zavedeno přijímání pod obojí, které se stalo primárním znakem husitství.

# data[].attributes.headline
                                                        Husitské hnutí                                                                                                                        Husitství, někdy také husitská revoluce (v marxistické historiografii též husitské revoluční hnutí), označuje nábožensky – a v jistých ohledech i národnostně, sociálně a politicky – motivované hnutí pozdního středověku, vzešlé z české reformace, jež usilovala o dalekosáhlou reformu církve. Husitství se zrodilo z okruhu stoupenců pražského univerzitního mistra Jana Husa, po jehož upálení v roce 1415 se masově rozšířilo v Českém království i Moravském markrabství (jen částečně pak i v hornoslezských vévodstvích) a začalo citelně zasahovat do dějin střední Evropy.[1] Hnutí charakterizuje přijímání pod obojí (laický kalich), zavedené mistrem Jakoubkem ze Stříbra.Pomník mistra Jana Husa na Staroměstském náměstí v PrazeHusité sami sebe nazývali kališníky, teprve později začali používat i označení husité, které bylo zprvu chápáno pejorativně, a později utrakvisté. 

# data[].attributes.subject
                                                        Husitské hnutí                                                                                                                        Husitství, někdy také husitská revoluce (v marxistické historiografii též husitské revoluční hnutí), označuje nábožensky – a v jistých ohledech i národnostně, sociálně a politicky – motivované hnutí pozdního středověku, vzešlé z české reformace, jež usilovala o dalekosáhlou reformu církve. Husitství se zrodilo z okruhu stoupenců pražského univerzitního mistra Jana Husa, po jehož upálení v roce 1415 se masově rozšířilo v Českém království i Moravském markrabství (jen částečně pak i v hornoslezských vévodstvích) a začalo citelně zasahovat do dějin střední Evropy.[1] Hnutí charakterizuje přijímání pod obojí (laický kalich), zavedené mistrem Jakoubkem ze Stříbra.Pomník mistra Jana Husa na Staroměstském náměstí v PrazeHusité sami sebe nazývali kališníky, teprve později začali používat i označení husité, které bylo zprvu chápáno pejorativně, a později utrakvisté. 

# data[].attributes.body
každý by měl vědět, že Jana Husa upálili, protože ostře kritizoval poměry v církvi, která se obohacovala prodáváním odpustků. Upozorňoval na morální úpadek církve a hledal řešení k její nápravě

# data[].attributes.body
chtěli, aby pole, louky a lesy byly společné

nechtěli Zikmunda za českého krále, protože říkali, že nechal upálit Jana Husa a navíc Zikmund nechtěl uznat 4 pražské artikuly

husitské hnutí znamená: motivované hnutí pozdního středověku, vzešlé z české reformace, jež usilovala o dalekosáhlou reformu církve

# data[].attributes.body
https://cs.wikipedia.org/wiki/husitství

# data[].attributes.body
jan hus

# data[].attributes.body
jejich domácími a zahraničními protivníky (katolíky)i mezi husitskými frakcemi navzájem, které probíhaly na českém území v letech 1419 až 1434 a ještě nějakou dobu poté