# data[].attributes.attachment_link.title
בובות אצבע מערכת השמש לצביעה

# data[].attributes.headline
חקר החלל - עמודים 54-59

# data[].attributes.subject
חקר החלל - עמודים 54-59

# data[].attributes.attachment_link.title
קראו בכותר - כדור הארץ : סביבה, אדם - פרקים בגאוגרפיה פיזית לחטיבת הביניים

# data[].attributes.attachment_link.description
ספר דיגיטלי באתר כותר. הספר כדור הארץ * סביבה * אדם מציג את העולם שאנו חיים בו - את מיקומו בחלל, את נופיו המגוונים, את המתרחש במעמקיו ואת המתחולל על פניו ומחוצה לו. תוכני הספר מובאים ב-4 יחידות: * יחידה 1 לוקחת את הלומד למסע אל החלל, להיכרות עם גרמי השמים ועם מקומו של כדור הארץ ביניהם.

# data[].attributes.attachment_link.title
מסע במערכת השמש

# data[].attributes.attachment_link.title
10 הדברים הכי מגניבים ומרתקים שגילו בחלל

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
משחקי הכיף - לחשוב מתוך הקופסה Fun Games

# data[].attributes.attachment_link.title
מערכת השמש מצגת לילדים בעברית קצת ידע כללי על החלל 🌞 איזה כוכבי לכת יש? מערכת השמש דגם

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
כדור הארץ הוא הבית שלנו והחיים עליו נראים לנו טבעיים. כדור הארץ הוא כוכב הלכת היחיד שאנו יודעים בוודאות שיש עליו חיים. הסיבה להיווצרות חיים נובעת ממיקומו הייחודי במערכת השמש, באזור המכונה: האזור הישיב. באזור זה, בו לא חם מדי ולא קר מדי, בו מים נמצאים גם במצב נוזלי, ושכבת אוויר המגנה עלינו מפני קרינת השמש המזיקה ומאפשרת לנו לנשום - היא האטמוספרה. מעבר לאלה, כדי לקיים חיים אנו זקוקים גם למקורות אנרגיה ולמזון. לעת עתה, אין עדויות לחיים במקומות אחרים במערכת השמש אך החיפוש אחר סימני חיים נמשך ומתבצע באמצעות חלליות ולוויינים. חיפוש חיים מחוץ למערכת השמש מתבצע גם כן, וזאת באמצעות תצפיות אל עבר מערכות שמש סמוכות למערכת שלנו, בגלקסיית שביל החלב.
הניסוי:
בניסוי זה נצייר את האזור הישיב של כוכב על דף, ונייצר דוגמא למה שיקרה לצמח אם נשים אותו באיזור הקרוב מדיי לכוכב (חם!) באיזור הרחוק מהכוכב (קפוא!) או בדיוק באמצע- באיזור הישיב (נעים!)

בניסוי זה נשתמש בתנור אפיה רגיל. התנור יחומם לחום של 110-120 מעלות, אמנם לא חום גבוה, אך כדי להכין ניסוי זה יש להעזר רק באדם מבוגר על מנת לתפעל את התנור וגם להכניס או להוציא אליו את המוצרים. יש לתת לצמח שבכוס להתקרר לטמפרטורת החדר לפני הוצאתו מהתנור.

1. ניקח 3 כוסות קטנות (לא מפלסטיק)

2. נשים קצת אדמה, וצמח קטן עם שורש. אפשר שיהיה אפילו עשב שוטה מהגינה, כל עוד הוא עם השורש

3. נשתול את שלושת הצמחים שלנו - אחד בכל כוס.

4. נוסיף מים לכוסות.

5. ואז: צמח אחד נניח בשמש בחוץ, צמח אחד נשים במקפיא לשעה, וצמח אחד נניח בתנור בחום של 110 מעלות לשעה.

6. בזמן שהצמחים שלנו "מבלים" כל אחד באיזור שלו, נקח דף רגיל, נצייר באמצע שלו כוכב, וסביבו 3 איזורים (טבעות סביב הכוכב): האיזור הקרוב והחם, האיזור הקר והרחוק, והאזור הישיב שביניהם.

7. לאחר שעה, נאסוף את הצמחים שלנו, ונניח כל אחד על המיקום המתאים בציור שלנו:

הצמח שהתייבש עקב הקור הרב- באיזור הרחוק מהכוכב

הצמח שהתייבש עקב החום הרב- באיזור הקרוב לכוכב

והצמח ששמח להיות בשמש הנעימה- באיזור שביניהם.

כך קיבלנו הדגמה למה קורה לחיים בתוך האיזור הישיב ומחוצה לו סביב כוכב כלשהו.

# data[].attributes.attachment_link.title
מה צריך בשביל למצוא חיים?

# data[].attributes.attachment_link.description
כדור הארץ הוא הבית שלנו והחיים עליו נראים לנו טבעיים. כדור הארץ הוא כוכב הלכת היחיד שאנו יודעים בוודאות שיש עליו חיים. הסיבה להיווצרות חיים נובעת ממיקומו הייחודי במערכת השמש, באזור המכונה: האזור הישיב. באזור זה, בו לא חם מדי ולא קר מדי, בו מים נמצאים גם במצב נוזלי, ושכבת אוויר המגנה עלינו מפני קרינת השמש המזיקה ומאפשרת לנו לנשום - היא האטמוספרה.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
כולנו יודעים שהירח מתמלא במהלך חציו הראשון של החודש ואז הולך ומתרוקן בחצי החודש הבא. אבל למה בדיוק ואיך זה קשור לחגים שלנו? ואיך זה שלפעמים רואים את הירח באור היום?

כדי להבין למה הירח מתמלא במשך חצי חודש ואז מתרוקן בחצי החודש הבא צריך שמש. גדולה חזקה ומאירה באור יקרות, כדור ארץ אחד שאותו מקיף לווין עגול ונאמן, ומדריך אחד מצויין שיסביר איך כל המערכת הזאת עובדת.
מה עושים?

1. קחו כדור כלשהו שיש לכם בבית (לא גולה, היא קטנה מדי) והציבו אותו מול הפנס חדר חשוך במקצת.

2. עמדו מול הפנס ממרחק כמה צעדים והחזיקו את הכדור בינכם לבין הפנס. דמיינו שאתם כדור הארץ, הפנס הוא השמש והכדור הוא הירח שביניהם. איזה חלק של הכדור אתם רואים? החשוך כמובן.

3. המשיכו להחזיק את הכדור באותו מקום מול הפנס והתחילו להסתובבו סביבו (אמנם הירח הוא זה שמסתובב סביב כדור הארץ, אבל בשביל ההדגמה של מופעי הירח, לא משנה מי מסתובב סביב מי). איזה חלק של הכדור אתם רואים עכשיו? הוא הולך ונעשה מואר יותר, נכון? אם תעמדו בין הפנס (השמש) לבין הכדור מבלי לחסום את האור, תראו ירח מלא.

להסבר המלא, צפו בסרטון.

# data[].attributes.attachment_link.description
כולנו יודעים שהירח מתמלא במהלך חציו הראשון של החודש ואז הולך ומתרוקן בחצי החודש הבא. אבל למה בדיוק ואיך זה קשור לחגים שלנו? ואיך זה שלפעמים רואים את הירח באור היום? כדי להבין למה הירח מתמלא במשך חצי חודש ואז מתרוקן בחצי החודש הבא צריך שמש.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
משרד המדע והטכנולוגיה

# data[].attributes.attachment_link.title
סדנת יצירה ומדע עם החללית בראשית

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
כל אחד יכול להיות מדען טילים גם עם חומרים שיש בבית. מה שהכי חשוב זו ההבנה - איך עובדת הנעה רקטית ואיך אפשר לרתום אותה לטובתינו. ומה זו הנעה רקטית? הנעה שבה חומר יוצא מצד אחד של הטיל במהירות רבה ודוחף את הטיל לכיוון השני בעוצמה רבה. בטילים מדובר בחומר גזי, באופנועי ים מדובר במי ים ובמקרה שלנו - האוויר שבריאותינו.

בפעילות זו נגייס את הפיזיקה לטובתינו לשם משחק מדעי. אנחנו תהיו גם המהנדסים שלהן וגם הטייסים האמיצים ונשגר יחד צי חלליות נייר.
איך נכין את הטיל?

1. חותכים גיליון A4 (נייר ממכונת צילום או נייר ציור. או כל נייר אחר שיש ברשותכם) לרבע.

2. מגלגלים את רבע הגיליון לאורכו סביב עיפרון או סביב הקשית עצמה.

3. בעזרת נייר דבק מדביקים את שולי הניר לגוף הטיל כדי שלא יפתח.

4. את אחד הקצוות של הצינור שקיבלנו מלפפים סביב עצמו, כמו עטיפת סוכריה.

5. גוזרים 3 משולשי נייר קטנים בעלי זווית ישרה שישמשו כנפונים ומדביקים אותם בחלק התחתון של הטיל

6. מניחים את הטיל על חלקו הארוך של הקש ונושפים חזק בקצה השני.

ועכשיו, מי יספק את הדלק לטיל? אנחנו! אם נתאמץ טיפה וננשוף אוויר לקשית, נספק את הגז המניע את החללית ונטיס אותה לחלל (החדר).

# data[].attributes.attachment_link.title
שלוש, שתיים, אחת: שיגור טילי נייר

# data[].attributes.attachment_link.description
כל אחד יכול להיות מדען טילים גם עם חומרים שיש בבית. מה שהכי חשוב זו ההבנה - איך עובדת הנעה רקטית ואיך אפשר לרתום אותה לטובתינו. ומה זו הנעה רקטית? הנעה שבה חומר יוצא מצד אחד של הטיל במהירות רבה ודוחף את הטיל לכיוון השני בעוצמה רבה.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
החומרים:

2 צלחות נייר קעורות

צבעי גואש/אקריל

סרט/חוט

מברשת או ספוג לצביעה

מחורר

אופן ההכנה:

1. לחורר את החלק החיצוני של שתי הצלחות.

2. לחורר בתחתית אחת הקערות (לאפשר את תליית הצלחת).

3. לצבוע את הצלחות לפי הטעם ולהניח לייבוש.

4. להדביק את שתי הצלחות.

5. להכניס לחור העליון סרט/חוט לתלייה.

# data[].attributes.attachment_link.description
החומרים: 2 צלחות נייר קעורות צבעי גואש/אקריל סרט/חוט מברשת או ספוג לצביעה מחורר אופן ההכנה: לחורר את החלק החיצוני של שתי הצלחות. לחורר בתחתית אחת הקערות (לאפשר את תליית הצלחת). לצבוע את הצלחות לפי הטעם ולהניח לייבוש. להדביק את שתי הצלחות. להכניס לחור העליו

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
צביעה בצבעים זוהרים בחשכה מעניקה לפלנטה מראה מרהיב!

החומרים:

תקליטור (CD) ישן

כדור קלקר

צבעים (עדיף כאלה הזוהרים בחשכה)

מכחול

דבק

אפשרות: חוט דנטלי או חוט דייגים לתלייה, מחט עבה

אופן ההכנה:

1. לחצות בעזרת סכין חדה את כדור הקלקר ל-2 חלקים (מומלץ שמבוגר יחצה את הכדורים מראש).

2. ליצירת הפלנטות השונות - לצבוע את הכדור מסביב בפסים בצבעים זוהרים בחשכה. להניח לייבוש.

3. לצבוע את התקליטור משני הצדדים ולהניח לייבוש.

4. לחבר את שני חלקי הכדור משני צידי התקליטור.

5. כדי לתלות את הפלנטה לקישוט בחדרך: להעביר בעזרת מחט עבה את החוט הדנטלי לכל אורך הכדור.

# data[].attributes.attachment_link.title
פלנטה זוהרת בחשיכה

# data[].attributes.attachment_link.description
צביעה בצבעים זוהרים בחשכה מעניקה לפלנטה מראה מרהיב! החומרים: תקליטור (CD) ישן כדור קלקר צבעים (עדיף כאלה הזוהרים בחשכה) מכחול דבק אפשרות: חוט דנטלי או חוט דייגים לתלייה, מחט עבה אופן ההכנה: לחצות בעזרת סכין חדה את כדור הקלקר ל-2 חלקים (מומלץ שמבוגר יחצה

# data[].attributes.attachment_link.title
ממשיכים מבראשית עם אלינה קולטון

# data[].attributes.headline
לקראת בראשית 2

# data[].attributes.subject
לקראת בראשית 2

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
לאחר הניסיון הראשון להנחית חללית על אדמת הירח, יוצא לדרך המיזם הבא: נשיא המדינה ראובן (רובי) ריבלין אירח היום (ד') את השקת פרויקט בראשית 2 - החללית הישראלית השניה שתשוגר לירח. את הפרויקט תוביל עמותת SpaceIL בשיתוף סוכנות החלל הישראלית במשרד המדע והטכנולוגיה והתעשייה האווירית החללית בראשית 2 צפויה להיות משוגרת לירח בחציון הראשון של 2024.

עם סיום פרויקט בראשית 1, הוחלט בוועד המנהל של SpaceIL כי יהיה נכון להמשיך את " אפקט בראשית", ולצאת לדרך עם פרויקט בראשית 2. לאחר תהליך תחקור והפקת לקחים מעמיקים, נבנתה משימת בראשית 2 במסגרתה תשוגר לירח חללית המורכבת ממערך של 3 חלליות - מקפת (אורביטר) ושתי נחתות. הנחתות צפויות לבצע נחיתה בשני אתרים שונים של הירח לטובת ביצוע ניסויים מדעיים שונים. במקביל, המקפת מיועדת להקיף את הירח לאורך מספר שנים ולבצע ניסויים מדעיים אף היא. החללית כולה צפויה לשקול כ-630 קילו. כל אחת מהנחתות תשקול כ- 120 ק״ג לפני נחיתה וכ-60 ק״ג לאחר הנחיתה.

מדע ישראלי בירח

לפי שעה עלות הפרויקט מוערכת בכמאה מיליון דולר, מתוכם, כמחצית מהתקציב ימומן משיתופי הפעולה הבינלאומיים, שעל יצירתן אחראית סוכנות החלל הישראלית במשרד המדע והטכנולוגיה. כבר בימים אלו מתקיימים שיחות עם גורמים במדינות שונות, בהן לפחות מדינה אחת משמעותית שהתחייבה לתמוך בעשרות מיליוני דולרים. יתרת התקציב תתקבל מתורמים פילנתרופים וחסויות.

שר המדע והטכנולוגיה, יזהר שי, אמר כי "משרד המדע והטכנולגיה וסוכנות החלל הישראלית גאים להיות שותפים לפרק השני של משימת בראשית. מדובר במיזם פורץ גבולות ומעורר השראה, וביזמים נחושים המהווים דוגמא ומופת לכל מי שנושאים את עיניהם לעולם החדשנות. אנחנו שמחים לבשר שבשיחות שערכה סוכנות החלל הישראלית, כבר שבע מדינות מחמש יבשות שונות הביעו עניין בהשתתפות בפרוייקט, וגם בשיחות עם האמירתים הנושא עלה מספר פעמים. אין לי ספק כי בראשית תצליח להצית שוב את הדמיון של כולנו, להגדיר מחדש את גבולות האפשר ולבסס את מעמדה של ישראל כמעצמה של חדשנות".

משימתה של "בראשית 2" צפויה להיות רב- לאומית בהובלה ישראלית וישתתפו בה מדינות מדינות נוספות מתוך רצון לשתף ולקדם את דור העתיד ברמה העולמית. תלמידים וסטודנטים במדינות השותפות יקבלו נגישות לחלל העמוק, לחקור את המידע המגיע מהחללית המקפת ולקדם מחקרים וניסויים בחלל.

לצד המשימה המדעית ושיתופי הפעולה הבינלאומיים, פרויקט בראשית 2 הציב לעצמו אתגר לרתום ולעורר השראה בקרב בני נוער מכל חלקי הארץ על שלל רבדיה וגווניה. סוכנות החלל הישראלית תוביל יחד עם Space IL את כל הפעילויות החינוכיות במטרה לחשוף ולגרות את סקרנותו של הדור הצעיר למקצועות המדעים ולקדם ערכים של מצוינות, מנהיגות חברתית ותעוזה פורצת דרך. כמו כן, לאור זאת, בטקס לקחו חלק עשרות בני נוער, תלמידים ותלמידות, סטודנטים וסטודנטיות לצד מתנדבים משישה מרכזי חלל ברחבי הארץ: ירכא, גבעתיים, אשדוד, באר שבע, וירושלים. באירוע השתתפו שר המדע והטכנולוגיה יזהר שי, מנכ"ל עמותת SpaceIL, שמעון שריד, מנכ"ל התעשייה האווירית, בועז לוי, מנכ"לית משרד המדע והטכנולוגיה, שי-לי שפיגלמן ומייסדי העמותה, כפיר דמרי ויריב בש.

# data[].attributes.attachment_link.title
ישראל חוזרת לירח: פרויקט בראשית 2 יוצא לדרך

# data[].attributes.attachment_link.description
לאחר הניסיון הראשון להנחית חללית על אדמת הירח, יוצא לדרך המיזם הבא: נשיא המדינה ראובן (רובי) ריבלין אירח היום (ד') את השקת פרויקט בראשית 2 - החללית הישראלית השניה שתשוגר לירח. את הפרויקט תוביל עמותת SpaceIL בשיתוף סוכנות החלל הישראלית במשרד המדע והטכנולוגיה והתעשייה האווירית החללית בראשית 2 צפויה

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
מחממים מנועים לקראת השידור עם מגוון פעילויות

שידור חי ליום א' יתחיל בעוד

א' 24.01.21

הצטרפו אלינו לשידורים חיים מרחבי הארץ:
אליאנה תדהר, טום באום, אסטרונאוטים, ניסויים מטורפים, תצפיות ועוד המון הפתעות.
יוצאים לדרך ב-24 בינואר בשעה 17:00
אל תחמיצו!

א' 24.01.21

מוזיאון המדע בירושלים בשבוע החלל 2021 : משדר פעילויות אינטראקטיבי

18:30-17:00 אליאנה תדהר, ד"ר מולקולה ואורחים נוספים, לצד ניסויי שיגור טילים, תצפיות כוכבים, בניית דגמים, חידות ועוד.

18:30 - 19:15 שיחה עם האסטרונאוט צ'ארלס בולדן

# data[].attributes.attachment_link.title
שבוע החלל הישראלי

# data[].attributes.attachment_link.description
שידור חי ליום א' יתחיל בעוד הצטרפו אלינו לשידורים חיים מרחבי הארץ: אליאנה תדהר, טום באום, אסטרונאוטים, ניסויים מטורפים, תצפיות ועוד המון הפתעות. יוצאים לדרך ב-24 בינואר בשעה 17:00 אל תחמיצו! 18:30-17:00 אליאנה תדהר, ד"ר מולקולה ואורחים נוספים, לצד ניסויי שיגור טילים, תצפיות כוכבים, בניית דגמים, חידות ועוד.

# data[].attributes.headline
חוברת למידה על מערכת השמש

# data[].attributes.subject
חוברת למידה על מערכת השמש

# data[].attributes.attachment_link.title
מערכת-השמש-חוברת-למידה-דיגיטלית

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
סוכנות החלל הישראלית

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
הדרך להגשמת המטרה הזו הייתה מעורפלת, כי איך מגיעים מישראל הקטנה, אל מתקן האימונים לאסטרונאוטים במרכז החלל על-שם ג'ונסון בארה"ב? אבל המטרה של רמון סומנה והוא צעד אליה.

שירותו הצבאי של אילן רמון לווה בנחישות אין קץ - הוא התגייס לקורס טייס על אף בעיה בריאותית וסיים אותו כמצטיין ב-1974. בין הדברים שנאמרו עליו בסיום הקורס היו המילים: אילן רמון הוא לא רק טייס טוב, אלא גם אדם טוב וחבר טוב. ואכן, רמון היה ציוני והאמין בכל לבו בחשיבות החינוך ובתרומה לחברה הישראלית מתוך עשייה.

רמון שירת כטייס קרב וב-1981 השתתף בתקיפת הכור הגרעיני בעירק. לאחר שחרורו הוא סיים תואר בהנדסת אלקטרוניקה ומחשבים באוניברסיטת תל אביב ולאחר מכן הצטרף לצוות הפיתוח של מטוס הלביא. ב-1988 חזר לחיל האוויר ושירת בתפקידים בכירים, בהם מפקד טייסת F16 וראש מחלקת אמצעי לחימה.

לאחר מבחנים ומיונים רבים נבחר רמון ב-1997 להשתתף במשימה של מעבורת החלל "קולומביה", במסגרת הסכם שיתוף פעולה שנחתם בין סוכנות החלל הישראלית לסוכנות החלל של ארה"ב (NASA). לאור ניסיונו, כישוריו וערכיו, הייתה הבחירה ברמון לאסטרונאוט הישראלי הראשון אך טבעית. זה היה הצעד האחרון בהגשמת החלום של רמון: במתקן האימונים לאסטרונאוטים במרכז החלל על-שם ג'ונסון בארה"ב, שם שהה עם משפחתו, הוא התאמן ארבע שנים וחצי לקראת תפקידו כמומחה מטען במשימה על גבי מעבורת החלל "קולומביה".

ה"קולומביה" שוגרה ב-16 בינואר 2003 כשעל סיפונה נמצא רמון ושישה אסטרונאוטים חברים. המעבורת שהתה בחלל 16 ימים, שבמהלכם נערכו בה ניסויים מדעיים ללא הפסק כמעט: אנשי הצוות נחלקו לשני צוותים ועבדו במשמרות - האחד ביצע ניסויים בשעה שהצוות השני נח, אכל וישן. בסך הכול ערכו אנשי הצוות 80 ניסויים מדעיים.

במסגרת ההסכם של סוכנות החלל הישראלית עם נאס"א, נערכו גם ניסויים של חוקרים ישראליים - בהם ניסוי שתכננו תלמידים מחט"ב "אורט קריית מוצקין". בניסוי זה, ששמו "הגַן הכימי", ביקשו התלמידים לבדוק את ההבדל בגידול גבישים בחלל לעומת גידולם על פני כדור הארץ. ניסוי "מיידקס" מטעם אוניברסיטת תל אביב, נועד לסייע בחקר שינויי האקלים העולמי. במסגרת ניסוי זה נערכו תצפיות על סופות אבק באזור הים התיכון ותועדה תופעה מרהיבה המכונה "שדוני ברקים": הילה חשמלית שזוהרת מעל לעננים בזמן סופה. תוצאות הניסויים הישראלים שודרו בזמן אמת אל החוקרים הישראליים בכדור הארץ.

ב-1 בפברואר 2003, לאחר שהשלימה את משימותיה, החלה המעבורת את דרכה חזרה לכדור הארץ. בכניסה לאטמוספירה, התפרקה המעבורת בשל תקלה וכל אנשי צוותה נספו. אילן רמון הותיר אחריו רעיה וארבעה ילדים. הוא קבור בבית העלמין בנהלל.

על אף האסון, מורשתו של אילן רמון ממשיכה לפעום בעוצמה בכל המיזמים שהוקמו לזכרו: לעבוד קשה, להאמין בעצמנו, להיות נחושים, להאמין בדרכנו ולהיום אנשים טובים - ואז, אפילו השמיים הם כבר לא הגבול.

עבור אילן רמון, תפקידו ההיסטורי והמשימה שבה השתתף היו הגשמת חלום אישי ולאומי ומותו בהתרסקות ה"קולומביה" נחרת בישראל כאסון לאומי. מדי שנה מתקיימים מספר פרויקטים חינוכיים וכנסים בתחום החלל, המבקשים להנציח ולהמשיך את דרכו ופועלו של אילן רמון. רבים מפרויקטים אלו מופעלים על-ידי משרד המדע, הטכנולוגיה והחלל וסוכנות החלל הישראלית באמצעות קרן רמון הממשלתית ובשיתוף גופים נוספים וקרן רמון הפרטית על-שם אילן ובנו אסף, שסיים אף הוא קורס טייס בהצטיינות ונהרג במהלך אימון.

שני אתרי הנצחה, במצפה רמון, הוקדשו לאילן רמון ולאסון מעבורת קולומביה:

קרני רמון - שבע גבעות בזלת המצויות בלב לבו של שמורת הטבע מכתש רמון, שנקראו על שם אילן רמון וצוות הקולומביה.

מרכז המבקרים מצפה רמון - מציג מסע מרתק וייחודי המשלב בין סיפור חייו של אילן רמון, האסטרונאוט הישראלי הראשון, לצד היכרות עם המכתש הגדול בעולם, המציג תופעות נוף וגיאולוגיה ייחודיות בקנה מידה עולמי.

סוכנות החלל הישראלית במשרד המדע מציינת מדי שנה את שבוע החלל הישראלי לזכר אילן רמון, המתקיים בסוף ינואר, סמוך ליום נפילתו. מטרת שבוע זה היא הגברת הקשר של הקהילה לתחום החלל והרחבת העניין והסקרנות של צעירים בפעילות החלל בישראל. חלק מהאירועים מיועדים לקהל הרחב וחלקם לאנשי חינוך ולתלמידים.

שבוע החלל הישראלי מתקיים בנוסף לאירועי שבוע החלל העולמי, המתקיימים בכל שנה בין התאריכים הסמליים: 4 באוקטובר, שיגור הלוויין הראשון לחלל, וה-10 באוקטובר, יום חתימתה של אמנת החלל באו"ם המסדירה את הפעילות האנושית והמחקרית בחלל.
כנס החלל הבינלאומי על שם אילן רמון
כנס החלל הבינלאומי על-שם אילן רמון נערך מדי שנה על-ידי סוכנות החלל הישראלית ומכון פישר למחקר אסטרטגי אוויר וחלל ומתקיים במהלך שבוע החלל הישראלי. הכנס הוא יד זיכרון לרמון ולעמיתיו.

הכנס הוא כנס מקצועי, בשפה האנגלית, ומיועד לקהילה המקצועית של תחום חקר החלל בישראל ובעולם. במהלך שנות קיומו של הכנס, הוא צבר מוניטין רב בזירת החלל הבינלאומית, והפך נקודת מפגש חשובה ביותר לעוסקים בתחום החלל.

בכל שנה משתתפים בכנס גם תלמידים ממגמות מדעיות וטכנולוגיות מרחבי הארץ, שחלקם משתתפים במיזמים חינוכיים העוסקים ישירות בתחום החלל.

כנס רמון לחינוך וחלל פועל משנת 2012 והוא אחד משיאיו של שבוע החלל הישראלי. הכנס מעלה על נס את משיכתו של האדם אל החלל ואת הישגיו רבי ההשראה בתחום חקר החלל והוא מתקיים ביוזמת קרן רמון וסוכנות החלל הישראלית. מטרת הכנס לחשוף אנשי חינוך העוסקים בקידום החינוך המדעי והטכנולוגי ולימודי כדור הארץ והיקום לחידושים ולפעולות המתקיימות בארץ ובעולם בנושא חלל וחינוך.
המרכז הדרוזי לחלל ע"ש אילן רמון
בין סוכנות החלל הישראלית ובין המרכז הדרוזי לחלל ע"ש אילן רמון קיימים שיתופי פעולה רבים - הרצאות, פעילויות חינוכיות, תחרויות לימודיות ועוד. המרכז הינו מרכז חלל, אסטרונומיה ומדע המשרת את האוכלוסייה הדרוזית - צ'רקסית בפרט, ואת כלל האוכלוסייה בצפון הארץ. המרכז מכיל פלנטריום משוכלל, כמה טלסקופים לכוכבים וטלסקופ שמש חדיש לצד מעבדת קסמים, המאפשרת חוויה ייחודית בביצוע ניסויים מדעיים מעוררי עניין בתחום החלל.

אולימפיאדת רמון היא תחרות המיועדת לתלמידי חטיבות הביניים. במסגרתה הם מוזמנים להתמודד עם אתגרים מסקרנים מתחום חקר החלל ולטפח מצוינות מדעית-טכנולוגית. בתי-ספר המשתתפים באולימפיאדה מעניקים לתלמידיהם הזדמנות למידה לא שגרתית, שבה עליהם להתמודד עם בעיה מתחום החלל והיקום ולמצוא פתרון יצירתי, מבוסס ומנומק, המושתת על חשיבה איכותית וכמותית.

שלוש הקבוצות הזוכות מקבלות המלצות מובנות להמשך פעילות בתחום חקר החלל ואסטרונומיה.

"מרכז אילן רמון לנוער שוחר פיזיקה" הוא חלק מתוכנית "מדערום"‬ שמטרתה פיתוח מצוינות במדעים. המרכז מציע לימודים יישומיים‬ בפיזיקה לתלמידי המחוז, שניגשים לבגרות בפיזיקה ב-5 יחידות‬ לימוד. כמו כן המרכז מעודד תלמידים לכתוב עבודות גמר ולהגיש פרויקטים, הוא מאתר תלמידים מחוננים בפיזיקה ומקדם אותם בהעמקת והרחבת לימודיהם בפיזיקה.‬‬‬‬‬‬‬

תכנית ייחודית נוספת שמקיים מרכז אילן רמון היא המשלחת למאיץ הגדול בעולם שנמצא בסרן.
קרן המלגות על שמו של אילן רמון היושבת במשרד המדע
מטרתה של קרן רמון הממשלתית לקדם מצוינות אישית וחברתית באמצעות תעופה, חלל, מדע וטכנולוגיה. היא מעודדת הצטיינות ישראלית פורצת דרך ושמה לה למטרה להמריץ את דור העתיד בישראל למצות את הפוטנציאל האישי והחברתי הטמון בכל אחת ואחד, כדי ליצור חברה ישראלית ערכית ואיכותית יותר. בראש הקרן הממשלתית עומד סמנכ"ל המשרד מר רן בר.
מלגת המחקר ע"ש אילן רמון מידי סוכנות החלל הישראלית
מטרת המלגה לקדם ולפיתוח תשתיות מדעיות וטכנולוגיות בתחום החלל ולהגדיל את מספר החוקרים והמדענים בישראל בתחומי המדעים והחלל. המלגה מיועדת לסטודנטים מצטיינים לתואר שלישי ולמשתלמים לפוסט-דוקטורט.

# data[].attributes.attachment_link.title
אילן רמון, האסטרונאוט הישראלי הראשון

# data[].attributes.attachment_link.description
הדרך להגשמת המטרה הזו הייתה מעורפלת, כי איך מגיעים מישראל הקטנה, אל מתקן האימונים לאסטרונאוטים במרכז החלל על-שם ג'ונסון בארה"ב? אבל המטרה של רמון סומנה והוא צעד אליה. שירותו הצבאי של אילן רמון לווה בנחישות אין קץ - הוא התגייס לקורס טייס על אף בעיה בריאותית וסיים אותו כמצטיין ב-1974.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
כאן 11 - תאגיד השידור הישראלי

# data[].attributes.attachment_link.title
מבט - חלקים משרידי הניסוי שעשה אילן רמון הגיעו לישראל | כאן 11 לשעבר רשות השידור

# data[].attributes.attachment_link.title
חדשות מהעבר עונה 3 - אילן רמון

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
תוכנית החלל אפולו

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
קרינה סולרית

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
חינוך טכנולוגי

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
ספייס איי-אל

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
החללית בראשית

# data[].attributes.attachment_link.title
החללית בראשית - בריינפופ ישראל

# data[].attributes.attachment_link.description
תום ומובי מספרים על מסעה של החללית הישראלית הראשונה לירח

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
תכנית החלל אפולו

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
נחיתות על הירח

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
ברית המועצות

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
אפולו שלוש-עשרה

# data[].attributes.attachment_link.title
תוכנית החלל אפולו - בריינפופ ישראל

# data[].attributes.attachment_link.description
תום ומובי מגלים את סודותיה של תוכנית החלל שהביאה את האדם אל הירח

# data[].attributes.attachment_link.title
שבוע החלל הישראלי

# data[].attributes.attachment_link.description
כל הפעילויות הייחודיות, האירועים המעניינים והתצפיות המרתקות מחכים לכם בשבוע החלל הישראלי. בואו עם כל המשפחה לשלל אירועים חווייתיים ברחבי הארץ

# data[].attributes.attachment_link.title
רחל בראון שגב- מצגת ירח

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
משרד החדשנות, המדע והטכנולוגיה

# data[].attributes.attachment_link.title
בנו את לוויין הסביבה ונוס (VENμS) מנייר- הנחיות אוריגמי

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
משרד המדע והטכנולוגיה

# data[].attributes.attachment_link.title
סוכנות החלל הישראלית- סרט נוער שבוע החלל

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
משרד החדשנות, המדע והטכנולוגיה

# data[].attributes.attachment_link.title
פלאפל קוסמי -  השף חיים כהן מבשל בחלל

# data[].attributes.headline
חיפוש מושגים באנציקלופדיית החלל

# data[].attributes.subject
חיפוש מושגים באנציקלופדיית החלל

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
שלום,
נראה שכבר הכרתם את אאוריקה. בטח כבר גיליתם כאן דברים מדהימים, אולי כבר שאלתם שאלות וקיבלתם תשובות טובות.
נשמח לראות משהו מכם בספר האורחים שלנו: איזו מילה טובה, חוות דעת, עצה חכמה לשיפור או כל מה שיש לכם לספר לנו על אאוריקה, כפי שאתם חווים אותה.

# data[].attributes.attachment_link.title
מערכת השמש - אנציקלופדיית אאוריקה

# data[].attributes.attachment_link.description
שלום, נראה שכבר הכרתם את אאוריקה. בטח כבר גיליתם כאן דברים מדהימים, אולי כבר שאלתם שאלות וקיבלתם תשובות טובות. נשמח לראות משהו מכם בספר האורחים שלנו: איזו מילה טובה, חוות דעת, עצה חכמה לשיפור או כל מה שיש לכם לספר לנו על אאוריקה, כפי שאתם חווים אותה.

# data[].attributes.attachment_link.title
"הכי קרוב שאפשר לירח": שנה להתרסקות בראשית

# data[].attributes.attachment_link.title
דברים שלמדתי על הירח

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Wordwall - צור שיעורים טובים יותר מהר יותר

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
1) ? האם אפשר להימלט מחור שחור a) כן, זה קל b) לא, זה ביילתי אפשרי c) כן, לאחר המון זמן d) לא אם נגעת בו 2) ?האם השמש יכולה להפוך לחור שחור a) כן, כל כוכב הופך בסוף לחור שחור b) לא, היא קטנה מידי c) ?כן, למה לא d) לא, היא גדולה ולכן היא תתפוצץ 3) ? מי היה האדם הראשון על הירח a) יורי גארין b) ניל אמסטרונג c) בז אולדרין d) אילן רמון 4) ?איזה מעבורות חלל התפוצצו a) קולומביה וצלינג'ר b) דיסקברי ואטלנטיס c) אנדוור ובוראן 5) ?איזה חיה היתה ראשונה בחלל a) ליקה, הכלבה הרוסית b) אלברט, הקוף האמריקאי c) עכבר d) זבובי פרות

# data[].attributes.attachment_link.description
1) ? האם אפשר להימלט מחור שחור a) כן, זה קל b) לא, זה ביילתי אפשרי c) כן, לאחר המון זמן d) לא אם נגעת בו 2) ?האם השמש יכולה להפוך לחור שחור a) כן, כל כוכב הופך בסוף לחור שחור b) לא, היא קטנה מידי c) ?כן, למה לא d) לא, היא גדולה ולכן היא תתפוצץ 3) ?

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Wordwall - צור שיעורים טובים יותר מהר יותר

# data[].attributes.attachment_link.description
גלקסיה, צבירי גלקסיות, כוכב לכת, מערכת השמש, מאדימ, צדק, ארצ, שביל החלב, פלוטו, אנרגיה, מהירות האור, כח הכבידה, שבתאי, נגה, מטאורים, חור שחור, ירח , חמה.

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Wordwall - צור שיעורים טובים יותר מהר יותר

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
1) איך נקרא הלווין הראשון a) רדיו בלה בלה b) אקספלורר c) ספוטניק d) משה אופניק 2) מי היה האדם הראשון בחלל? a) אלברט איינשטיין b) ג'ון גלן c) יורי גגרין d) ביבי נתניהו 3) מי היתה האישה הראשונה בחלל ? a) נועה קירל b) ציפי שביט c) ולנטינה טרשקובה d) לוסי אין דה סקיי 4) כמה אנשים טסו לירח יותר מפעם אחת? a) 0 b) 1 c) 2 d) 3 5) כמה כוכבי לכת יש במערכת השמש שלנו? a) 6 b) 8 c) 9 d) 10 6) כוכב שביט הוא כוכב לכת דומה לכדור הארץ? a) נכון b) לא נכון 7) כוכב הלכת הקרוב לכדור הארץ הוא: a) מאדים b) שבתאי c) צדק d) נוגה 8) במערכות שמש כוכבי הלכת מקיפים את השמש שלהם על-גבי מסלולים: a) מרובעים b) מעגליים c) משולשיים d) אליפטיים 9) מדענים משערים שחיים יתכנו על כוכבי לכת המקיפים כוכבים הדומים לשמש בלבד, ולא על כוכבים קטנים ממנה וקרים יותר a) נכון b) לא נכון 10) מי היה האסטרונאוט הישראלי הראשון? a) דן מנו b) חיים ויצמן c) יובל המבולבל d) אילן רמון

# data[].attributes.attachment_link.description
1) איך נקרא הלווין הראשון a) רדיו בלה בלה b) אקספלורר c) ספוטניק d) משה אופניק 2) מי היה האדם הראשון בחלל? a) אלברט איינשטיין b) ג'ון גלן c) יורי גגרין d) ביבי נתניהו 3) מי היתה האישה הראשונה בחלל ?