# data[].attributes.body
Før 2006 - dannelse bliver nævnt først.
Efter 2006 - uddannelse bliver nævnt først.
Reformpædagogikken blev udfordret (s. 25)

# data[].attributes.body
Klassen som minisamfund og afspejlning. Andre organiseringsformer (fra andre lande) af klasser efter niveaudeling eller valg af fag skaber ikke et trykt klassemiljø eller en ordentlig socialisering

# data[].attributes.body
Ligeværdighed, lige muligheder og økonomisk lighed

Søgen og motiveren efter at blive beskæftigelsesdygtige.

Eleven bliver betragtet som værende egeninteresseret fremfor at der dannes til at kunne opfylde fællesskabets formål.

Citat, Den nye Folkeskole
'' Fordi alle elever skal blive så dygtige, de kan. ''

''De skal lære at udvikle en idé fra proces til færdigt produkt. Fordi deres innovative og kreative kompetencer skal styrkes, og fordi skolen skal afspejle, at Danmark både er et videns- og et produktionssamfund ''

''Kompetenceudvikling: Alle lærere skal senest i 2020 have undervisningskompetence – svarende til linjefag – i de fag, de underviser i. Der er afsat i alt 1 milliard kroner i perioden 2014-2020 til styrket efteruddannelse. Fordi mere tid sammen med dygtige lærere giver dygtige elever. ''

Formålsparagraf
Stk. 3. Folkeskolen skal forberede eleverne til deltagelse, medansvar, rettigheder og pligter i et samfund med frihed og folkestyre. Skolens virke skal derfor være præget af åndsfrihed, ligeværd og demokrati.

# data[].attributes.body
"Hvis man ser på, hvordan lærere arbejder med børn i en klasse, opdrager de dem stadig til at være sammen på en måde, der passer til det gamle danske velfærdssamfunds værdier omkring god adfærd og gode fællesskaber." Ipek :-)

# data[].attributes.body
Velfærdsstaten er en del af vores opdragelse.

# data[].attributes.body
Velfærds værdier har en vis resistens, blandt andet fordi de ligger i skolens struktur og i lærernes professionelle identitet. Det er nogle meget stærke institutionelle mønstre og værdier, som de politiske ændringer ikke bare ændrer, men bliver tænkt ind i, siger Laura Gilligan.

# data[].attributes.body
"Efter mange årtier som velfærdsstatens skole ligger det helt inde i folkeskolens struktur og rutine" ipek

# data[].attributes.body
For at mobilisere den potentielle arbejdskraft og mindske tabet af potientiale (s. 23)

# data[].attributes.body
»Hvis 'det sociale' ikke fungerer, og der er konflikter, mobning eller nogle, der ikke trives, bliver fagligheden sat til side.

# data[].attributes.body
trivsel er en forudsætning for, at eleverne kan blive så dygtige, som de kan...
...Skolen er samfundets spejl - Børns adfærd er tegn på hvad der venter os i fremtiden. derfor fokus på trivsel, retfærdighed, dannelse, ligeværd og ligestilling.

# data[].attributes.headline
Maksimere inklusion og minimere eksklusion

# data[].attributes.subject
Maksimere inklusion og minimere eksklusion

# data[].attributes.body
- FFP 2006, menneskesyn (den opportunistiske person)
- Udnyt alles potientiale
- Motiver til at lære og stille sig til rådighed for arbejdsmarkedet.
- Udstyre alle med kompetencer og færdigheder. (s. 23-24)

# data[].attributes.body
Mere fokus på trivsel

# data[].attributes.body
- Der er fokus på dem der bliver ekskluderet i folkeskolen. Fokus på dem, der "halter efter". Ses eksempelvis i specialundervisningen.

- Nationale test er en måde at sammenligne elever nationalt, såvel som internationalt.

- Mål for hvor mange, der skal i gennem uddannelsessystemet.

- Målbar undervisning

# data[].attributes.body
"Det er i stedet slående, at lærere og forældre og elever deler nogle værdier omkring gode fællesskaber og social adfærd.Det er kulturelt dominante værdier, som vi alle sammen er opdraget til - blandt andet gennem skolen - som er helt grundlæggende for vores opfattelse af, hvad det vil sige at være et ordentligt menneske og et civiliseret samfund. "

# data[].attributes.body
Det SOCIALE er i højere grad en formaliseret kompetence der læres i skolen

# data[].attributes.body
elever der er sammen med dygtige lærer og pædagoger trives bedre.

# data[].attributes.body
»Vores folkeskole er blandt de bedste til at udvikle eleverne til aktive medborgere og til at give dem gode sociale kompetencer«,

# data[].attributes.body
Politikorienteret forskning ser ikke på hvad der praktisk sker i skolen og at der er øje for problematiske ændringer der finder sted.

# data[].attributes.body
Pædagogerne bliver efter uddannet til at kunne blive klogere omkring elevernes udvikling i forhold til deres trivsel

# data[].attributes.body
Fællesskabsprojektet videreføres ikke kun af værdier. Selve organiseringen af skolen i klasser understøtter, at eleverne opdrages til at være socialt orienterede og demokratiske samfundsborgere.

# data[].attributes.body
Det er slående, at lærerne, forældrene og politikerne stadig ser trivsel og dannelsen af gode mennesker og fællesskaber som et centralt anliggende for skolen.

# data[].attributes.body
Folkeskolen er gået fra at danne folk til deltagende medborgere i demokratiet, til et øget fokus på at inkludere folk på arbejdsmarkedet.
En målsætning på 95 % af en ungdomsårgang på ungdomsuddannelser, for at mobilisere den potentielle arbejdskraft.
Udstyre alle med kompetencer, redskaber og motivation til at stille sig til rådighed for arbejdsmarkedet.
Sondring mellem elever der KAN og elever der ikke KAN.
"Det dannede menneske skal kunne gribe ud i verden arbejdsmæssigt, demokratisk og som menneske. Forudsætningen er, at han eller hun har tilegnet sig relevante og tilstrækkelige kompetencer."
" Skolens virke skal derfor være præget af åndsfrihed, ligeværd og demokrati" (Formålsparagraffen, 2006). Før skulle skolen BYGGES på ovenstående.

# data[].attributes.body
Folkeskolen skal mindske betydningen af social baggrund for de faglige resultater.

# data[].attributes.body
»Det er tydeligt, at der er kommet mere fokus på det faglige og på undervisning, der er orienteret mod test og læringsmål. Men stik mod den varslede nedtoning af skolens karakterdannende projekt har jeg på alle skolerne været slået af det stærke fokus, skolens lærere og pædagoger har på, hvad de kalder 'arbejdet med det sociale'«

# data[].attributes.body
Elevplaner og test (opdage problemer)
Bygge bro mellem skole og erhvervsliv.

# data[].attributes.body
Vores folkeskole er blandt de bedste til at udvikle eleverne til aktive medborgere og til at give dem gode sociale kompetencer

# data[].attributes.body
Stk. 3. Folkeskolen skal forberede eleverne til deltagelse, medansvar, rettigheder og pligter i et samfund med frihed og folkestyre. Skolens virke skal derfor være præget af åndsfrihed, ligeværd og demokrati.

# data[].attributes.body
Stk. 2. Folkeskolen skal udvikle arbejdsmetoder og skabe rammer for oplevelse, fordybelse og virkelyst, så eleverne udvikler erkendelse og fantasi og får tillid til egne muligheder og baggrund for at tage stilling og handle.

# data[].attributes.body
Sikre den alsidige udvikling for eleven

# data[].attributes.body
§ 1. Folkeskolen skal i samarbejde med forældrene give eleverne kundskaber og færdigheder, der: forbereder dem til videre uddannelse og giver dem lyst til at lære mere, gør dem fortrolige med dansk kultur og historie, giver dem forståelse for andre lande og kulturer, bidrager til deres forståelse for menneskets samspil med naturen og fremmer den enkelte elevs alsidige udvikling.

# data[].attributes.body
Eleverne er godt rustet til deres fremtidige liv som samfundsborgere i Danmark

# data[].attributes.body
Øget timetal og heldagsskole

# data[].attributes.body
Derudover har de danske elever gode samarbejdsevner, og debatkulturen og det sociale klima på skolen og i klasserummet er generelt godt

# data[].attributes.body
Folkeskolen skal mindske betydningen af social baggrund for de faglige resultater.

# data[].attributes.body
- elevplan (godt værktøj til at se den . enkelte elev og til at have overblik over trivslen i klassen.
- inklusion med stærkere midler (det nytter ikke hvis inklusionseleven ikke har den rigtige støtte)
- drop national test(det er ok at teste for at kunne evaluere og give eleven sammenhæng mellem undervisning og læringsmål. Det giver mulighed for at give en konkret feedback og have alle elever med.
- dannelsen og uddannelse er hinandens forudsætning
- se den enkelte elev
- stort fokus på trivsel, i og med vi har længere skoledage.

# data[].attributes.body
- Drop nationale test
- fokus på kulturelle forskelle når der sammenlignes lande i mellem, (her tænker vi på eks. Kina)
- Hvordan får vi de sidste 15% med i uddannelsessystemet. inklusion.
- Trivsel fører til læring
- Hjælp eleverne til at blive den bedste udgave af sig selv: opbakning og støtte af/til deres interesser og styrke disse kvaliteterne samtidig med et bredt dannelse billede.
- klassemiljø hvor vi samlet kan blive de bedste.
- Individ, fællesskab og forskellighed. rummelighed.
- Kortere skole dage,

# data[].attributes.body
- Fællesskab - Social Inklusion
- Test som pædagogiskværktøj (gerne friviligt),
- Klasserummet som minisamfund,
- Folkeskolen skal præges af åndsfrihed, demokrati, ligeværd.
- Samfundsborger, en person der indgå i et demokratisk samfund.
- Medborgerskab, aktiv deltager i mikro- og makrosamfund.
- Fokus på faglighed
- Heldagsskole skal have fokus på socialeaktiviteter i den sidste del af skoledagen. (skole og fritidshjem),

# data[].attributes.body
·      Velfærdsstatens højdepunkt – 15-20% ikke fik en ungdomsuddannelse – Ikke motiveret til at stille sig til rådighed for samfundet

·      Velfærdsstaten – 85% målsat til at gennemføre en ungdomsuddannelse, under konkurrencestaten – 95%

·      Konkurrencestaten – Mobilisering af arbejdskraft – Arbejdskraften bliver brugt, hvor der er brug for den

·      Konkurrencestaten – Statslig kontrol og styring

·      Lærerens vigtigste opgave – Maksimere udnyttelsen af arbejdskraft – Bidrag til velfærdsstaten

·      Velfærdsstaten – Alle har samme muligheder, Konkurrencestaten – Modificering af velfærdsstatens muligheder, så uddannelse og arbejdskraft ”hænger sammen”

·      Velfærdsstaten – Ligeværd, lige muligheder og økonomisk lighed

·      § - Før 2006 – Dannelse nævnes før uddannelse, Efter 2006 – Uddannelse nævnes før dannelse, Skolens fornemmeste opgave er at uddanne med henblik på beskæftigelse

·      PISA-test – Kontrol på skoleniveau og kommuneniveau, kontrol gennem dokumentation og indeksering

·      Reformen – Mere tid på uddannelse og mindre tid på dannelse (fritid)

·      Ændring af lærerens autonomi – Indskrænket, den selvstændige pædagogiske tanke blev minimeret

·      Politikerne sætter økonomiske rammer og stiller målbare resultatkrav

# data[].attributes.body
Det er kulturelt dominante værdier, som vi alle sammen er opdraget til - blandt andet gennem skolen - som er helt grundlæggende for vores opfattelse af, hvad det vil sige at være et ordentligt menneske og et civiliseret samfund.