# data[].attributes.body
Hvis hensikten er at flest mulig personer skal bli lykkelige, vil det avhenge av om de pårørende av personen som vil ha dødshjelp, støtter handlingen.

# data[].attributes.body
I pliktetikk er det universell regel om at en ikke drepe uansett omstendigheter, så det betyr at vi ikke skal begå drap selv om det skulle lede til de "beste" konsekvensene.

# data[].attributes.body
Hvis intensjonen i dødshjelp er at personen som behøver det skal lide mindre, vil det se ut som et riktig valg å gi dødshjelp. Det kan være "rettferdig" for personen å kunne bestemme selv hva den vil, under intensjonen å gi autonomi til mennesket

# data[].attributes.body
På en annen side vil det høyst sannsynlig påvirke pårørendes følelser negativt i etterkant uavhengig av støtter valget til den som har valgt dødshjelp. Da må de positive følelsene av å ha hjulpet personen, overveie de negative følelsene av anger.

# data[].attributes.body
Samtidig finnes det en plikt som er å hindre lidelse. Da kommer argumentet for dødshjelp fram ved at lidelse sees på som uverdig, og å ikke handle kan være like ille som å overtrå plikten om å ikke drepe.

# data[].attributes.body
Hvis det blir lov å utøve dødshjelp, kan det oppstå en overgang fra "menneskes selvstyre til å velge døden" til "valg til å forminske eller fjerne byrden for andre ved at en er i live". Med dette menes det at muligheten til å ta sitt eget liv med hjelp, kan føre til at noen velger det for å ikke være til bry for andre.

# data[].attributes.body
Ved å la noen fortsette å leve som ikke vil det, brytes den personlige friheten til mennesket, som er en menneskerettighet.

# data[].attributes.body
Det kan finnes argumenter mot dødshjelp som baseres i at Gud alene bør bestemme hva som skjer med mennesket. Da er hensikten å overlate problemet til "Skaperen" for å gi personen i konflikt den beste mulige løsningen.

# data[].attributes.body
Hvis du som lege hadde hatt en pasient som var såpass syk at den tryglet om dødshjelp, ville det ikke føltes umenneskelig og grusomt å nekte dens ønske om fraværelse fra lidelse?

# data[].attributes.body
Retten til å dø med verdighet, å dø på sine egne vilkår, er argumenter for dødshjelp som også ligger tett knyttet til retten til å bestemme (forkorte) lengden over ens eksistens i livet. En kan ikke kontrollere at ens eksistens har kommet til, men det er en rett å kunne bestemme om den skal avsluttes.

# data[].attributes.headline
Skal hvem som helst få muligheten til dødshjelp?

# data[].attributes.subject
Skal hvem som helst få muligheten til dødshjelp?

# data[].attributes.body
Det er lettere å gi aktiv dødshjelp til en person over 80 med nesten ingen familie eller venner og bukspyttkjertelkreft, enn til en middelaldrende mann som har tre barn og kone, men som har blitt funnet skyldig i et svært lovbrudd som vil påvirke resten av livet hans.
Dette betyr at argumentet for dødshjelp er avhengig av hva en lar være igjen når en dør, og hvorvidt livet til alle rundt (pårørende) vil bli like bra/dårlig eller verre.

# data[].attributes.body
Å forløse noen kan også oppfattes som å avstå pasienten som ønsker det. Kanskje hadde det vært muligheter for behandling som hadde bevart livet til pasienten, men den "enkleste og raskeste" veien ble tatt.

# data[].attributes.body
Guds plan sier at å drepe en uskyldig person er iboende galt. Så fra et religiøst standpunkt er det veldig enkelt å si at aktiv dødshjelp går i mot troen.

# data[].attributes.body
En uheldig konsekvens av dødshjelp er de større sosiale konsekvensene som kan fås i synet på menneskeverd og verdien til livet. Her er det en glatt vei fremover hvis den kollektive tankegangen går i den retningen.