# data[].attributes.body
.1 Bigroom-työskentelystä ei ole valitettavasti kokemusta, ainakaan vielä. Kuullun perusteella voisi olla hyvinkin lisäarvoa tuottava "työkalu". Vaatinee hyvän vetäjän, hyvän organisoinnin ja jämptin aikataulutuksen.
2. Osallistivua menetelmiä voi varmasti hyödyntää tulevaisuudessa, nyt kokemukset hieman vajavaisia. Last Planner kuulosti päivän perusteella kokeilemisen arvoiselta. Täytyy tutustua.
-kimmoi

# data[].attributes.body
1. Olen ollut useissa erilaisissa työpajoissa, joissa on käytetty osittain tai kokonaan jotakin kuvattuja tapoja.  Yhteisten työkalujen käyttö, kuten sharepoint, on tuttua.
2. Työssäni harvoin tarvitaan projektin suunnitteluun tai päätöksentekoon suuria ihmismääriä, joten monet kuvatuista tavoista ovat "liian raskaita" pienellä porukalla toteutettavaksi. Tosin malleja lukiessa monta ajatusta eri työpajamenetelmistä ja tehokkaasta totetuttamisesta omassa organisaatiossa heräsi.  Työpajat, aikataulut ja niiden toteuttaminen LEAN- periaatteiden mukaisesti on järkevää miettiä osallistujamäärästä riippumatta.

# data[].attributes.body
1. Olen osallistunut tietomallikoordinaattorina BIGROOM työpajaan. Tosin minulle tietomallikoordinaattorina oli varattu aina tietty aika, joten en päässyt koko päivän kestävään kokonaisuuteen tutustumaan. Suunnittelijoilta ja rakennuttajalta kuulin kyllä positiivisia kommentteja tästä työskentely ja menettelytavasta. Ajoittain kyllä BIGROOM:ia olisi voinut organisoida ja aikatauluttaa paremmin.

2.Lastplanner aikataulu oli samaisessa projektissa käytössä, jossa olin hetken tietomallikoordinaattorina. Silloin en ihan päässyt jyvälle aikataulun järjestelmästä ja periaatteesta, eli tästä voisin vetää yhteen, että last planner-aikataulutusta ei oltu valmisteltu ja pohjustettu tarpeeksi, jotta kaikki olisivat voineet menetelmän sisäistää. Last planner aikataulun periaatetta olen soveltanut omaa kehitystyöta tehdessäni, mutta niin kuin ko. päivänä huomasimme koko hankkeen aikatauliuttaminen ja kaikkien suunnittelijoiden ja muiden projektin osallisien tehtävien hahmottaminen ja aikatauluttaminen vie paljon aikaa ja on myös aika haastavaa. MIRO, jota Leena esitteli, on mielestäni oivallinen selainpohjainen vaihtoehto lastplannerille ja siinä muutoksia on helpompi hallita.Yleisesti olen innostunut ja vakuuttunut selainpohjaisista yhteistoiminnallisista tiedonhallinnan ja kommunikaation välineistä. Olen omassa työssäni yrittänyt tehostaa eri suunnittelutiimien tiedonhallintaa ja kommunikaatiota Teams:n avulla.

P.S. Erittäin hyödyllinen päivä oli, kiitos!

-Anna Nirkkonen

# data[].attributes.body
1. Osallistavat menetelmät ovat tuttuja etenkin maankäytön parista, jossa niitä on käytetty pitkään. Hankkeiden tiimoilta on järjestetty osallisten (asukkaat, viranomaiset, kyläyhteisöt, urheiluseurat yms.) kanssa kävelykierroksia (gåtur) kohdealueilla, kohdealuetta koskevia ideatyöpajoja nykyisistä vahvuuksista, kehittämiskohteista, tulevaisuuden tarpeista ym. Kyläalueilta on koottu omia kylätoimikuntia, jolle on ensisijaisesti tiedotettu hankkeen tilanteesta ja jolta on vastaavasti saatu heidän edustamaa/välittämää tietoa kyläalueiden tilanteesta. Lisäksi on kerätty paikkatietojärjestelmään perustuvan kyselyn avulla suoraan sijaintiin perustuvaa tietoa alueista.

Rakennussuunnittelun parissa olen ollut mukana Karin Kampuksen yhteydessä järjestetyissä ideapäivissä, joissa kerättiin tietoa käyttäjiltä, viranomaisilta ym. hankkeen toivotun sisällön suhteen. Ideapäivien yhteydessä osallistujia jaettiin ryhmiin, joille edelleen annettiin tehtävänantoja aiheeseen liittyen. Ryhmät esittelivät tuloksensa ja ideapäivistä koottiin loppuraportti kaikkien tutustuttavaksi. Hankkeen tiimoilta on käytetty Miro-ohjelmistoa last plannerina.

2. Näen edelleen tietomallin keinona kommunikoida ja havainnollistaa hanketta eri käyttäjäryhmien kanssa käytävissä keskusteluissa varsinaisen suunnittelijakunnan ulkopuolella. Teknologiaa (mm. vr-lasit) voisi käyttää apuna tilojen sisäistämisen ja ymmärtämisen suhteen, mutta jo valkokankaalla ja datatykilläkin pääsee eteenpäin.

Leena Joki-Korpela

# data[].attributes.body
1. Olen ollut useassa erilaisessa työpajassa, sekä osallistujana että vetäjänä. Olen myös osallistunut työpajakoulutukseen.

2. Tällaiset menetelmät ovat osallistujille tehokkaita, ja yleensä hyvin valmisteltu paja myös tuottaa nopeasti tuloksia. Vetäjälle työmäärä on yleensä suurempi: huonosti suunniteltu on huonosti toteutettu, joten valmistautuminen saattaa vaatia todella paljon aikaa. Mutta mitä paremmin valmistautuu sen kevyemmin itse työpaja menee. Ajankäytön seuraaminen työpajassa on erityisen tärkeää, ja ryhmädynamiikkaa täytyy myös pystyä seuraamaan aktiivisesti. Jokaisesta pienestä asiasta ei siis kannata työpajaa järjestää, mutta varmasti otan vielä laajemmin käyttöön Piian vinkin juurisyiden löytämisestä 5 x miksi kysymysten avulla. Pienetkin ongelmat voivat ratketa samoilla menetelmillä ilman sen suurempaa valmistautumista, jos tavoitteet vain ovat kaikille selviä.

Teija Peltoharju

# data[].attributes.body
1. Olen käyttänyt työmailla Last Planner aikataulusta. Toisilla työmailla onnistuneemmin ja toisilla vähemmän onnistuneesti. Last Planner aikataulutus vaatii osapuoliltaan sitoutumista ja vetäjältä osaamista sekä tinkimättömyyttä. Myös tahtiaikataulua olemme opiskelleet nykyisellä projektilla ja kokeilemme sen käyttöä.

2. Tahtiaikataulutus on oleellinen työkalu, kun pyrimme projekteissamme läpimenoajan lyhentämiseen. Eli sitä jatkossa tulen hyödyntämään enemmän. Last Plannerin käyttö on monesti myös jäänyt puolitiehen ja TTP jäänyt tekemättä. Tähän voisin panostaa enemmän.
t: Anna Salomaa

# data[].attributes.headline
1. Kaupungilla erilaiset työpajamenetelmät ovat olleet käytössä jo pitkään sekä sisäisissä kokouksissa että yleisötilaisuuksissa. Olen sekä käyttänyt että osallistunut ainakin World Cafe, Open Space ja Voimakenttäanalyysi-menetelmillä toteutettuihin tilaisuuksiin. Näissäkin hyvä valmistelu on kaiken a ja o, hyväkään menetelmä ei pelasta tilannetta jos tavoitteet ovat epämääräisiä. 

# data[].attributes.subject
1. Kaupungilla erilaiset työpajamenetelmät ovat olleet käytössä jo pitkään sekä sisäisissä kokouksissa että yleisötilaisuuksissa. Olen sekä käyttänyt että osallistunut ainakin World Cafe, Open Space ja Voimakenttäanalyysi-menetelmillä toteutettuihin tilaisuuksiin. Näissäkin hyvä valmistelu on kaiken a ja o, hyväkään menetelmä ei pelasta tilannetta jos tavoitteet ovat epämääräisiä. 

# data[].attributes.body
2. Tiedän, että Tampereen ratikkaallianssi käyttää Last Planner-menetelmää ja siitä olisi varmasti hyötyä myös asemakaavaprosesseissa ja erilaisissa kehittämishankkeissa. Esim. asemakaavaprosessiin liittyy paljon eri osapuolia ja virallisia päätöksentekopisteitä. Aikataulun hallintaa varmasti helpottaisi, jos prosessin aikataulua rakennettaisiin yhdessä; mm. asemakaava-, liikenne- ja vihersuunnittelun yhteensovittaminen, lausuntopyynnöt, lautakunta- ja valtuustokäsittelyt ja aineistojen deadlinet...

T. Henna Blåfield

# data[].attributes.body
1. Itse en ole valitettavasti päässyt osallistumaan BIGRoom työskentelyyn tai lasplanner suunnitteluihin, mutta on teoria tasolla jonkin verran tutustunut niihin ja kuullu paljon palautetta ja mielipiteitä ihmisiltä jotka ovat näissä käynneet.  Varsinkin lastplanner on tullut tutuksi työmaa käytössä. Jotekin ovat siitä pitäneet mutta monet ovat myös vieroksuneet. Itse näen siinä paljon potenttiaalia mutta vaatii vetäjältä hyvää osaamista.

2. Lastplanner aikatauluttamista olen itse käyttänyt omien projektien aikatauluttamiseen. Kun tietää edes pari kiinto pistettä niin tehtävien oikea järjestely ja vaatimuksien esiin tuominen helpottuu huomattavasti.

T. Mikko Raikaa

# data[].attributes.body
1. Kolutuksissä ja tuotekehitysprojektien kickoff päivissä ollaan käytetty osallistavia menetelmiä. Mutta enemmin voitaisin käyttää
2. Olen projektipäälikkönä PLM-järjestelmän käyttöönottoprojektissa,johon kuuluu myös tuotekonfiguraattoreiden tekeminen. Tässä projektissa tulemme käyttämään BigRoom työskentelyä sekä myös Last Planneria aikataulutukseen.
Juhani Hovi

# data[].attributes.body
1. Olen käyttänyt yhdessä kokouksessa Big Room työskentelyä. Siinä pohjustettiin aihetta, jakauduttiin kahteen ryhmään ja sen jälkeen ryhmät esittelivät tuloksensa. Kokouksessa oli kaksi erillistä ryhmätyötä. Päivän jälkeen oli yhteenveto.

2. Voin hyödyntää näitä osallistavia menetelmiä omissa kokouksissa, joita vedän. Lisäksi Last Planner on hyvä työkalu esimerkiksi suunnittelun aikataulutukseen, jota voin hyödyntää. T. Aleksi Vaakanainen

# data[].attributes.body
1 Oletko osallistunut ja/tai käyttänyt osallistavia, yhteistoiminnallisia menetelmiä työssäsi? Kerro miten.
2 Suunnittele, miten voisit työssäsi jatkossa hyödyntää tämän päivän menetelmiä ja ideoita.
VASTAA avaamalla uusi ikkuna Padlet-seinälle (kaksoisklikkaus). Kiitos etukäteen.