# data[].attributes.headline
KRATKO NAVODILO: dvakrat klikneš, kjerkoli v prostem ozadju, in se ti naredi tak pravokotnik, v katerega lahko pišeš (samodejno shranjevanje): NAJPREJ SE PREDSTAVI Z IMENOM IN PRIIMKOM ter RAZREDOM 

# data[].attributes.subject
KRATKO NAVODILO: dvakrat klikneš, kjerkoli v prostem ozadju, in se ti naredi tak pravokotnik, v katerega lahko pišeš (samodejno shranjevanje): NAJPREJ SE PREDSTAVI Z IMENOM IN PRIIMKOM ter RAZREDOM 

# data[].attributes.body
Na kratko nam predstavi  svojo najljubšo rastlino, zakaj ti je všeč.  Če se zmotiš - desno zg. lahko popraviš ali izbrišeš. Urejaš lahko samo svojo objavo :)
IZBERI DRUGAČNO RASTLINO OD ŽE OBJAVLJENIH, DA BO PESTROST TE OGLASNE DESKE ČIMVEČJA.
Če želiš, lahko dodaš tudi kako svojo fotografijo rastline (uporaba spodnjih ikon za nalaganje).

# data[].attributes.body
Kevin Orešek
6i
NAVADNA MARJETICA
Družina: Asteraceae (nebinovke)

Razred: Magnoliopsida (dvokaličnice)

Deblo: Magnoliophyta (kritosemenke)

Kraljestvo: Plantae (rastline)

Nazobčani lopatičasti pritlični listi navadne marjetice (Bellis perennis) so široki do 15 mm. Oblikujejo zimzeleno listno rozeto, iz katere požene pokončno, gostodlakavo steblo. Neolistano stebelce nosi samo en košek. Ta je širok od 10 do 30 mm in ga tvorijo rumeni cevasti cvetovi obkroženi z belimi jezičastimi cvetovi. Spodaj košek obdaja še ena vrsta, okoli 5 mm dolgih, topih zelenih ovojkovih listov.

Navadna marjetica raste na zmerno bogatih, zmerno kislih, svežih tleh s srednjo količino humusa na prisojnih, zmerno toplih legah. V Sloveniji je splošno razširjena in pogosta vrsta.

Navadna marjetica je znana zdravilna rastlina, ki jo ljudje že dolgo uporabljajo za blaženje bolečin in krčev ter za lajšanje težav z neredno in bolečo menstruacijo, s pljuči, z ledvicami, jetri in prebavili.

# data[].attributes.body
ŠMARNICA
Kraljestvo: rastline
Deblo: kritosemenke
Razred: enokaličnice
Red: beluševci
Družina: lilijevke
Rod: Convallaria (šmarnica)
Vrsta: Convallaria majalis

Šmarnica, tudi solzica, je edina predstavnica roda Convallaria. Je  strupena rastlina, cvetovi povzročajo drisko in bruhanje. Ima podzemno koreniko, steblo, suličasta lista in bele cvetove, ki imajo zelo značilen vonj. Iz prijetno sladko dišečih cvetov se julija oblikujejo žareče rdeče jagode, ki vsebujejo dve do osem semen. Ta so koristen vir hrane za ptice. Steblo je visoko 10 do 20 cm, na vrhu pa se razvije v grozd iz majhnih belih cvetov. Šmarnica cveti od maja do junija. Raste v gozdovih, ponekod pa v senčnih vrtovih in skalnjakih. Listi šmarnice so podobni listom čemaža, zato moramo paziti, da se ne zastrupimo, če imamo radi čemaž. Šmarnica pa je lahko tudi zdravilo, uporabljamo jo v zdravilih za bolezni srca. Šmarnico so nekoč uporabljali kot sestavino za tobak za njuhanje ter preprečevanje in zdravljenje kapi in epilepsije.
Šmarnica je v upodabljajoči umetnosti simbol zdravilstva, čiste ljubezni, ponižnosti in skromnosti.
Zakaj pa je meni šmarnica tako všeč? Najprej, ker ima tako lepe bele cvetove v obliki majhnih zvončkov. Potem, ker tako lepo diši. Mami ima tudi parfum iz šmarnice, takoj spoznam ta lep vonj. Šmarnice imamo posajene tudi na vrtu, vsako leto jih naberem  v šopek in jih podarim mami za njen rojstni dan.

# data[].attributes.body
Adna Hozanović (6.i)

# data[].attributes.body
Gabez, navadni (Symphytum officinale)

Na sprehodu skozi gozd Šumberk me je najbolj navdušila zdravilna rastlina z prelepimi vijoličnimi cvetovi. To je navadni gabez.Nekateri mu pravijo tudi: gabez, gabež, črni koren, izvinek, kostni celivec, opašica, pljušč, plušč, skornik, svaljnik, svenik.

Znanstveno ime - latinsko ime: Symphytum officinale
Znanstvena klasifikacija:
Kraljestvo: Plantae (rastline)
Deblo: Magnoliophyta (kritosemenke)
Razred: Magnoliopsida (dvokaličnice)
Podrazred: Asteridae (asteride)
Družina. Boraginaceae (srhkolistovkr)
Rod: Sympytum (gabez)
Vrsta: S. officinale

Gabez je od 30 do 100 cm visoka rastlina s sočnim, razraslim steblom. Tudi listi so pokriti z dlačicami, cvetovi pa so ozko zvonasti, umazano beli do rožnati ali vijoličasti. Gabez ima zelo razvit koreninski sistem, ki iz prsti močno izčrpava vodo.Cvetenje se začne ob koncu aprila in traja do septembra.

Gabez raste v vseh predelih Slovenije, še zlasti v nižinah, in sicer po vlažnih travnikih, ob rekah, potokih in jarkih, ob poteh, pogosto pa tudi kot njivski plevel.

# data[].attributes.body
ČEŠNJA

Češnja (znanstveno ime Prunus avium) je sadno drevo, ki zraste do 20 metrov v višino. Njen les je žilav a kljub temu slabo odporen na vremenske vplive. Njena skorja je gladka s prečnimi črtami, je rumeno rdečkaste barve. S starostjo se začne skorja prečno luščiti. Listi so enostavni, pecljati, eliptični, napiljeni. Najprej so dlakavi, pozneje pa goli z razvejanimi žilami. Listi so do 10 centimetrov dolgi in 5 centimetrov široki, jeseni se obarvajo prek izrazito rumene do temno rdeče. Njeni cvetovi so belo roza barve in cvetijo aprila in maja. Njen plod je sočen s koščico, sprva je zelen nato rdeč in ob zrelosti pa črn, velik je okrog 1 centimeter. Češnja se razmnožuje s semenom, oprašujejo ga žuželke in ptiči raznašajo koščice.
Češnjo sem opisala ker mi je všeč in ker jo imamo doma že veliko let.

# data[].attributes.body
Kraljestvo: rastline
Deblo: kritosemenke
Razred: dvokaličnice
Red: zlatičevci
Družina: makovke
Rod: mak
Vrsta: poljski mak
Je rastlina enoletnica s slabo razraslim steblom, dlakava rastlina, ima relativno velike cvetove, ki so živo rdeče barve.
Cvet maka ima dva čašna lista in štiri venčne liste. Plod je mnogosemenska glavica, ki se odpira z majhnimi luknjicami, skozi katere se osipavajo drobna semena. Zaradi svoje izredne živo rdeče barve v času cvetenja je pogost motiv slikarjev. V Sloveniji je najbolj znan in razširjen med maki. Najdemo ga v žitnih poljih, na strniščih in ozarah.
Sara Primožič Rupnik, 6.i

# data[].attributes.body
SPOMINČICE

Kraljestvo: rastline

Deblo: kritosemenke

Razred: dvokaličnice, košarnice

Družina: srhkolistovke

Rod: Myosotis

Spominčice, ki spomladi cvetijo na hribčku našega vrta, so mi pred leti prirastle k srcu, zato sem se odločila, da jih danes opišem, kot mojo najljubšo rastlino.

V rod spominčic spadajo take enoletne vrste kot tudi trajnice, kot so tudi naše, ki nas razveselijo vsako pomlad. Večina vrst ima modre ali belkaste cvetove s po petimi venčnimi listi in rumenimi središči, med njimi pa se najdejo tudi rožnati cvetovi oziroma bledo vijolični, ki so moje najljubše barve. Spominčica ima plazečo koreniko, zato jih je na našem hribu vsako leto več. Listi so podolgasti ali suličasti. Cvetovi so dolgi do 8mm, široki pa največ 4mm. Steblo je lahko razraslo ali enostavno, do 40 cm visoko. Raste na vlažnih, polsenčnih in ne izpostavljenih rastiščih, v bogati humozni prsti.  Spominčic je več vrst. Najbolj poznana in razširjena vrsta je gozdna ali prava spominčica (Myosotis sylvatica), ki raste v podrasti vlažnih gozdov, na gozdnih travnikih, v sadovnjakih in na vrtnih gredah. Naše spominčice so z grede moje babice, zato mislim, da spadajo prav v ta rod. Spominčice so lepe v vazi z drugim cvetjem, najrajši pa jih opazujem v naravi.

# data[].attributes.body
Aloe vera
Moja najljubša rastlina je Aloe vera. Njeno ime izhaja is latinščine. Njena vrsta je Aloe vera, rod aloje, družina zlatokorenovke, red belušavci, kraljestvo rastline. Aloe vera je do metra visoka rastlina z odebeljenim sončnim steblom. Listi so široki, debelejši in temno zelene barve z belkastimi pikami na robu imajo bodice. Aloe vera ima zdravilne lastnostni. Pravijo da je edina rastlina ki jo imamo lahko v sobi kjer spimo.

# data[].attributes.body
Gozdna jagoda
Moja najljubša rastlina je Gozdna jagoda, ker je zelo sladka :)
Cvetovi, ki imajo pet belih, venčnih listov se nahajajo na vrhu od 3-15cm visokega dlakastega stebelca v skupinah od pet do enajst. Njeni listi so ovalne oblike in imajo nazobčene robove. V Sloveniji cveti od aprila do junija. Plodovi pa so bili v človekovi prehrani pomembni že od kamene dobe. Vsebujejo veliko vitamina C pa tudi vitamine A, B1, B2 in magnezij, železo, kalij, kalcij ter fosfor. V zdravilstvu se uporabljajo listi, korenine in divje jagode. Njeno znanstveno ime pa je FRAGARIA VESCA.

# data[].attributes.body
Ajet Spahija 6.c
Tulipan
Tulipan je zelnata trajnica s čebulico.Spada v družino lilijevk.Njegovi listi so dolgi in široki.So pritlični ali pa rastejo iz stebla. Časni listi so podobni venčnim.Pravijo jim perigonovi listi sestavljajo cvetno odevalo ali perigon v njih se razvijejo po en pestič in 6 prašnikov.Razmnožujejo se s podzemnimi čebulicami.Sadimo jih od septembra do začetka novembra.Cvetijo od aprila do junija. Tulipane danes gojimo po vrtovih.Njihovi cvetni listi so užilni.

# data[].attributes.body
Moja najljubša rastlina je AVOKADO ali Peresea americana Hass. Drevo zraste do 20-metrov v višino, ima zelen plod z užitno sredico in koščico jajčaste oblike. Plod je zelo zdrav in preprečuje nekatere bolezni. Ima veliko koristnih maščob in vsebuje vitamine A,B,C,E in K. Avokado velja za enega najbolj zdravih sadežev na zemlji.

# data[].attributes.body
Dino Velić 6.a
Trobentica je trajnica( se vedbo obnavlja) in je znana po svojih nagubanih zelenih listih, ki so spodaj dlakavi. Rumeni cvetovi trobentice rastejo na dlakavih cvetnih pecljih.Cvetovi imajo vonj po medu.Listi cvetov so srčaste oblike.Korenine so kratke in razvejane.Raste na travnikih in svetlih območjih v gozdu.Trobentica sodi med naše najbolj zgodnje pomladne cvetlice.
Opazimo jo lahko že zgodaj v januarju, če je zima topla.
Trobentici rečemo trobentica ker lahko pihamo na njene
cvetove in služi kot glasbilo.Lahko jo tudi pojemo saj je
zelo zdrava.Uporabna je  tudi v kulinariki,saj je
polna vitamina C.Je tudi zelo zdravilna.

# data[].attributes.body
Moja najljubša rastlina je navadni regrat ali Taraxacum officinale je močno razširjena zdravilna zelnata trajnica iz rodu regrata, ki raste po travnikih in ob poteh po zmerno toplih območjih severne poloble.
Prve pritlične liste požene v zgodnji spomladi. Močno nazobčani listi tvorijo listno rožico. Enostavno votlo steblo ima v preseku obliko krog na njem pa je le en cvetni košek z rumenimi cvetovi. Čas cvetenja je običajno druga polovica aprila in začetek maja, zaradi vse toplejših pomladi pa ponekod vzcveti že konec marca. Cvetišče se preoblikuje v značilno regratovo lučko, ki jo tvorijo številna semena. Semena so lahka zato jih veter lahko raznaša, kar je zelo hiter način razmnoževanja.

# data[].attributes.body
Danes bom predstavil svojo najljubšo rastlino.Predstavil vam bom TRAVNIŠKO KADULJO.
Tip rastline: Trajnica

Barva cvetov:  modra

Čas cvetenja: april, maj, junij, julij, avgust

Je zelnata trajnica,ki raste na slovenskih travnikih vse do 1600 nadmorske višine.Ima steblo  liste in cvet.Zraste 30 do 80 cm. v višino.Oprašujejo jo čmrlji. Raste na  dobro odcednih peščenih ali ilovnatih tleh na sončnem mestu.Prenaša zelo nizke zimske temperature. Prenaša sušna obdobja. Razmnožujemo spomladi s semeni. Nezahtevna za gojenje.
Uporablja se kot začimba za pivo ali vino. Uporabljamo jo za zobne kreme.Cvetovi travniške kadulje imajo poseben sistem prenosa cvetnega prahu na čmrlje. Je zelo lepa in zanimiva travniška rastlina in mi je zelo všeč.

# data[].attributes.body
DIŠEČA VIJOLICA (Viola odorata)

Moja najljubša rastlina nas razveseljuje spomladi med prvimi znanilci pomladi s svojim omamno dišečim vonjem. Vijolic je veliko vrst, vendar se za zdravilne namene uporablja dišeča vijolica, ki je dobro znana kot učinkovito domače zdravilo, saj so ga uporabljale že naše stare mame predvsem za zdravljenje kašlja in prehlada.
Domovina dišeče vijolice so gozdni obronki in travniki Evrope in Azije, od koder so rastlino kasneje zanesli tudi v Severno Ameriko in v Avstralijo.

Cvetovi se uporabljajo pri izdelavi parfumov, zdravilna pa je korenina rastline. Ti pomagajo pri izkašljevanju in se uporabljajo za zdravljenje suhega kašlja. Nabiranje korenine poteka septembra in oktobra, uporablja pa se njen prevretek.

Dišeča vijolica zraste od 5 do 15 cm v višino. Iz korenike, ki se razteza nad tlemi, poganjajo dolge podzemne živice, ki se mestoma ukoreninjajo. Rastlina ima gladka stebelca, ki poganjajo v majhnih grmičkih. Listi so dolgi od 2 do 4 cm in srčaste oblike, z rastlino pa so povezani na dolgih, gladkih pecljih. Rob listov je žagasto nazobčan. Listi, ki poženejo kasneje iz živic, so večji in ledvičaste oblike.

Dišeča vijolica cveti dvakrat na leto. Njeni prvi cvetovi so vijolične barve in imajo močan vonj, a niso plodni. Drugi cvetovi so majhni in imajo skoraj povsem brezbarvne venčne liste. Ti cvetovi so plodni. Prvič rastlina cveti spomladi, od marca do maja, drugič pa v avgustu.

# data[].attributes.body
NAVADNA SONČNICA
( Helianthus annuus)
Sončnica je enoletnica, ki raste do 3 metre visoko. Korenine požene do 2-3 metra globoko. Steblo je močno in dlakavo, listi so zeleni in srčaste oblike te pa so dolgi 40 cm in široki 35 cm. Cvetovi so rumene barve s temnim osrednjim delom in ta privlači ptice in partizanske osice.
Sončnica uspeva na vseh vrstah tal, ki pa morajo biti dovolj globoka, odcedna in vlažna. Potrebuje nevtralna ali alkalna tla saj na kislih ne uspeva. Potrebuje polno sonce (ne mara sence), uspeva tudi v polsenci. Ne prenaša suše, ko je mlada in ko cveti.
Sončnico sadimo na grede v večjih ali manjših skupinah. Sadimo jih zaradi cvetov in listja. Ne sadimo jo  vsako leto na isto mesto, temveč z njo kolobarimo in ne kombiniramo jo z drugimi cvetlicami.
Iz semen lahko izdelamo olje, iz listov čaj in iz stebla lahko naredimo papir.
Pri nas doma raste na vrtu veliko sončnic, ki jih uporabljamo kot dekoracijo v stanovanju, semena pa za krmljenje ptic.

# data[].attributes.body
Gozdna spominčica ali "myosotis sylvatica" je v Sloveniji najbolj razširjena spominčica. Na travnikih in v vlažnih gozdovih jo najedemo od konca aprila pa vse do oktobra. Jaz sem jo srečala na pohodu z družino proti hribu Murovica nad Sveto Trojico. Šopki spominčic so se lesketali v soncu.

Spominčice že na prvi pogled prepoznamo po značilnih modrih cvetovih, kar mi je pri njih najbolj všeč, sestavljeni so iz petih zraslih venčnih cvetni listov. Od drugih spominčic gozdno spominčico ločimo po tem, da je visoka do 40 cm in raste v nižjih predelih (v gorah raste podobna, a precej nižja planinska spominčica).Cvetovi imajo v premeru do 8 mm, čaša je štrleče dlakava. Rastlina ima odebeljeno koreniko (trajnica).Venčna cev je le malo daljša od čaše.

# data[].attributes.body
Z atijem sva obiskala park Volčji potok kjer sem videl na tisoče tulipanov. Rečem lahko, da kaj tako lepega še nisem videl. Barve so se prelivale čez cel park tako da sem mislil, da se nahajava v morju cvetja.
Prva misel, ki se mi utrnila je bila, da so tulipani znanilci pomladi. Sodijo v rod lilij (lillium), kamor uvrščamo tudi čebulo, česen, drobnjak ...Zanimivo je, da so njihovi listi užitni, in da so jih med drugo svetovno vojno prebivalci Nizozemske, zaradi hude lakote jedli. Čeprav tulipani ne izvirajo iz Nizozemske ampak iz Turčije in so na Nizozemsko prišli okoli leta 1560, je Nizozemska dandanes njihov dom. Tulipani so na Nizozemskem že v 17. stoletju veljali za zelo dragoceno rastlino. Z njihovimi čebulicami so trgovali na posebnem trgu, ki se je imenovala tulipanova borza. Cene čebulic so bile lahko tudi tako drage, da si z njihovo prodajo lahko kupil hišo.
Ljudje navadno razvrščajo tulipane po njihovi barvi. Rdeči pomenijo ljubezen, beli opravičilo, vijolične pa (so skoraj črni) so poimenovani kar Kraljica noči. Njihovi cvetovi so čudoviti, rad jih imam tudi zato, ker jih moja mami rada postavi na mizo.

# data[].attributes.body
MOČVIRSKA LOGARICA (Fritillaria meleagris)
Kraljestvo: Plantae(rastline)
Deblo:  Magnoliophyta (kritosemenke)
Razred: enokaličnice
Red: lilijevci
Družina: lilijevci

Močvirski tulipan, kot mu radi rečejo, velja za vrsto, ki ji je prerokovano izumrtje, in to kljub temu, da ga stiliziranega najdemo v grbih Brezovice, Iga, Trzina, Dobrovnika in Trnovske vasi. Logarica je visoka 15 do 40 centimetrov in ima cvetove s šestimi venčnimi listi v obliki zvona, obrnjene navzdol in obarvane v škrlatno-rdečem vzorcu šahovnice. Raste na zelo vlažnih rastiščih ali v močvirnih predelih od zahodne Evrope do Kavkaza. Cveti konec marca in v začetku aprila. V Sloveniji rastlino še najdemo na Ljubljanskem barju, v Krakovskem gozdu in v Prekmurju.Je zaščitena cvetlica z strupeno čebulico.

# data[].attributes.body
Vrtnica
Moja najljubša rastlina je vrtnica in zato vam jo bom tudi predstavila.Njeni cvetovi so žametno rdeče barve, cveti v juniju, juliju, avgustu, septembru in oktobru.Vrtnica zraste od 90 do 200 centimetrov, spada v družino rožnic.

Znanstveno ime : Rosa
Kraljestvo : Rastlina
Red : Rosales

# data[].attributes.body
NAVADNA MARJETICA
(Bellis perennis)

Navadno marjetico sem si izbrala, ker mi je že od nekdaj všeč, saj je preprosta in ljubka. Ima nazobčene, lopatičaste, pritlične liste, dolge med 30 in 50 mm ter široke do 15 mm. Steblo je pokončno, odlakano in neolistano. Na vrhu stebla je en sam cvetni košek - socvetje. Cvetni listi so drobni in beli, na spodnji strani malo rožnati. Na sredini je rumena.
Zanimivo pa je, da pri marjetici ne govorimo o njenem cvetu, ampak o socvetju. To pomeni, da je na istem poganjku združenih več cvetov: beli jezičasti cvetovi in rumeni cevasti cvetovi na sredini.
Fotografijo navadnih marjetice sem posnela na Gorjuši. V mesecu aprilu je v polnem cvetju.

# data[].attributes.body
Bodeca neza je rastlina,ki spada v druzino nebinovk.Po latinsko se ji rece Carlina acaulis in zraste od 1 do 15 cm v visino in raste skoraj povsod po Sloveniji.Listi rastline so lahko dolgi od 8 do 25 cm.Rastlina ima en kosek,ki je skupaj s srebrno belimi notranjimi ovojkovimi listi praviloma je sirok od 4 do 5 cm.Redko 2 ali vec.Veliko se jo uporablja v zdravilne namene ker preprecuje infekcije,celi rane,blazi kozna vnetja,lajsa tezave s secili,prebavili in z dihali.Uspeva v zakisanih tleh na izrazito soncnih legah.

# data[].attributes.body
Moja najljubša rastlina je tulipan ZNANSTVENO IME JE TULIPA .Tulipani izvirajo iz zahodne Azije,severne Afrike.Cvet tulipana je simbol Turčije.Tulipan je tudi nacionalni simbol Madžarske,najdemo ga pa tudi v Iranski zastavi.Tulipane ki gojimo danes so prišli iz Turčije v 16. stoletju.tulipan je zelnata trajnica s čebulici, ki spada v družino lilijevk.Poznamo kar 100 različnih vrst,njegovi listi so dolgi in široki so pritlični ali pa rastejo tudi iz stebla.Razmnožujejo se tudi s podzemnimi čebulicami v naravi so navajeni na topla in suha poletja so pa tudi različnih baru npr. rozni,vijolični,rumeni,rdeči...

# data[].attributes.body
Rihana Asani, 6.a

Zlatica(znanstveno ime Ranunculus) je velik rod rastlin iz družine zlatičevk.Predstavnice so večinoma zelnate trajnice,ki jih prepoznamo po bleščeče belih ali rumenih cvetovih.Izjemoma imajo lahko oranžne oz.rdeče cvetove ali pa večni listi povsem manjkajo.Do zastrupitve lahko pride,kadar je zlatic veliko in zmanjkadruge paše.Zlatice vačinoma cvetijo aprila ali maja.

# data[].attributes.body
NARCISA
Narcisa (znanstveno Narcissus) je rod čebulnic,ki domuje v Evropi,Severni Afriki in v Aziji in dosega višino med 20 in 45 cm.Večina vrst narcis cveti spomladi, nekatere pa tudi v jeseni. Pri nas so najbolj znana divja rastišča narcis ali kovačnic z belimi cvetovi na Golici.
Listi cvetnega odevala so beli ali rumeni. Vse vrste rodu imajo v cvetovih privenček, ki je ponekod izredno velik. Plodovi so suhi in usnjati
NARCISA:
Kraljestvo:rastline
Deblo:kritosemenke
Razred:enokaličnice
Red:beluševci
Družina:narcisovke
Rod:Narcissus

# data[].attributes.body
VELIKA KOPRIVA
Moja najljubša rastlina je kopriva, po latinsko Urtica dioca. Spada v družino koprivovk. Je zdravilna rastlina, raste blizu človeških bivališč ob ograjah, jarkih, odlagališčih... Nabiramo jo lahko od maja do avgusta. Njeni listi so podolgovati, jajčasti s podaljšanim vrhom, pri spodnjem delu so srčasti, sivozelene barve, spodaj so pokriti s krhkimi dlakami, ki se zapičijo v kožo in spečejo, izločijo strup, ki na koži izzove rdečico in mehurje. Koprivo so že v starem Egiptu uporabljali v prehrani.
KOPRIVA:
Kraljestvo: rastline
Deblo: kritosemenke
Razred: dvokaličnice
Red: šipkovci
Družina: koprivovke
Rod: kopriva

# data[].attributes.body
Moja najljubša rastlina oz. grm je bezeg.Njegovo znanstveno ime je SAMBUCUS,spada v družino pižmičevk.Ima nasprotno,pernate in neparne liste ima sploščene cvetove bele barve.Plod je jagodast ,koščičast s 3-5 semeni.Cveti maja ali junija,plodovi so zreli septembra.Je približno 6m visok grm.Je rod grmovnic kritosemenk in je dvokaličnica.Je zdravilna rastlina lahko pa jo uporabimo tudi za sokove ali pa čaj

# data[].attributes.body
Tulipan ( latinsko tulipa) je rod zelnatih trajnic s čebulico. Spada v družino lilijevk ( liliaceae). Tulipan je kritosemenka enokaličnica.
Tulipani izvirajo iz zahodne Azije, severne Afrike. Tulipani, ki jih gojimo danes po vrtovih so v osrednojo Evropo prišli iz Turčije v 16. stoletju. Tulipanove čebulice so najprej prišle v Evropo z namenom prehranjevanja, šele kasneje so ugotovili, da te niso preveč užitne, zato so tulipani pridobivali predvsem lepotno veljavo. Poznamo okoli 100 različnih vrst.
Njegovi listi so dolgi in široki. Kot pri večini enokaličnic, so tudi pri tulipanu časni listi podobni venčnim. Razmnožujejo se s podzemnimi čebulicami. V naravi so navajeni na topla in suha poletja

# data[].attributes.body
ORHIDEJA

Orhideja (lat. Orchideaceae) je ena izmed mojih najljubših rastlin, zato vam jo bom tudi predstavila.

Orhidejine korenine izgledajo kot gomolj. V resnici gre za zračne korenine, saj orhideje rastejo v vodi in kot vsake druge rastline tudi one potrebujejo kisik. Listi orhidej so dolgi, podolgovati in imajo »voskasto« oblogo, ki rastlino ščiti pred izhlapevanjem. Cvetovi – najrazličnejših barv, so dvojno simetrični, imajo 3 šape in 3 cvetne liste. Spodnji cvetni list (šapa) je preoblikovan in mu rečemo ustnica ali labelum.

Orhideje mnogi štejejo za kraljico cvetov.

Na koncu naj kot posebnost omenim, da poznamo tudi posebno vrsto orhidej, to je Vanilija. Njeni plodovi so vanilijevi stroki – začimba, ki jo vsi poznamo.

# data[].attributes.body
Kopriva- urtica dioica
Za opis koprive sem se odločila zato ker jo moja mami pogosto uporablja.Je zelo razširjena ,zdravilna rastlina ,ki raste ob živih mejah,nasipih med grmovjem in svetlih gozdovih.V prehrani so jo uporabljali že v starem Egiptu,Grčiji in Rimu.Kopriva je zdravilna rastlina ki zraste tudi do 150cm v višino.Steblo je štirioglato listi pa srčasto-jajčaste oblike.Rastlino prekrivajo žgalni laski.Botanično ime  izhaja iz latinskega izraza URERE kar pomeni skelenje.Iz kopriv lahko naredimo sok,čaj,kopel,tinkture in obloge.
Kraljestvo:plantae(rastline)
Deblo:Magnoliophyta(kritosemenke)
Razred:Magnoliopsida(dvokalčnice)
Red:Rosales(šipkovci)
Družina:Urticaceae(koprivovke)
Rod:Urtica
Vrsta:U.dioica

# data[].attributes.body
Moja najljubša rastlina je spominčica.
Spominčica (Myosotis)
Spominčica je rod rastlin iz družine srholistovk. V rod spominčic spadajo take enoletne vrste kot tudi trajnice. Imajo gosta socvetja z drobnimi cvetovi. Grmiček doseže višino 20 cm. Listi so rahlo dlakavi, cvetovi zvezdasti, majhni, roza, beli ali modri. Je trajnica, ki dobro prenaša nizke temperature. Slabo prenaša samo zelo suh mraz in temperature nad deset stopinj Celzija. So precej nezahtevne rastline. Je rastlina ki zelo privablja čebele saj jim nudi nektar in cvetni prah.

V 15. stoletju je veljalo, da tistega, ki nosi s seboj spominčice, ljubljena oseba ne bo nikoli pozabila. Šopek spominčic so takrat dame pogosto nosile kot znak zvestobe in trajne ljubezni.

# data[].attributes.body
ORLOVA PRAPROT - Pteridium aquilinum

Za opis praproti sem se odločil, ker je prva rastlina, ki sem jo opazil na Šumberku. Ta vrsta praprota je najbolj razširjena pri nas, najrajši ima sveže gozdove v gozdne jase. Njeni listi so spiralno zviti ter strupeni. Listi zrastejo lahko tudi 150 cm. Liste praproti kmetje zgodi, da vse kot steljo za živino.

Kraljestvo: Plantea (rastline)
Deblo: Pteridophyta (praprotnice)
Razred: Pteridopstita (praproti)
Rdeča: Dennstaedtiales
Družina: Dennstaedtiaceae (orlopraprotovke)
Rod: Pteridium
Vrsta: Pteridium aquilinum

V naravi je znanih okrog 30 vrst, vzgojili so se še nekaj sorte, ki so jih imeli po vsem svetu. Sobna praprot je vedno zelena rastlina doma v tropskih in subtropskih predlih.

# data[].attributes.body
Navadni regrat
(Taraxacum officinale)
je močno razširjena zdravilna zelnata trajnica iz rodu regrata, ki raste po travnikih in ob poteh po zmerno toplih območjih. Prve liste požene v zgodnji spomladi. Močno nazobčani listi tvorijo listno rožico. Ima votlo steblo v obliki kroga, na njem pa je cvet rumene barve. Čas cvetenja je običajno druga polovica aprila in začetek maja, zaradi vse toplejših pomladi pa ponekod vzcveti že konec marca. Cvetišče se preoblikuje v značilno regratovo lučko, ki jo tvorijo številna semena. Semena so lahka, zato jih veter lahko raznaša, zato se hitro razmnožuje. V vseh delih je zelo lepljiva tekočina, ki se imenuje mlečni sok. Je zdravilna saj krepi organizem, lajša presnovo ter pomaga pri čiščenju krvi. Uporablja pa se tudi v kulinariki kot solata in kot regratov sirup. Je grenkega okusa, brez vonja.

# data[].attributes.body
GINKO (Ginko Biloba)

Je najstarejša še živeča vrsta drevesa na svetu, fosili njegovih sorodnikov izvirajo izpred več kot 200 milijonov let. Lahko živi dolgo, tudi čez 600 let, v višino pa zrase do 40 metrov.  Pred ledeno dobo je bil razširjen v Evropi in Severni Ameriki, med njo pa je preživel le v nekaterih predelih Kitajske. Do današnjih dni se je ohranil predvsem po zaslugi budističnih duhovnikov, ki so ga gojili kot sveto drevo v parkih svojih templjev. Danes je priljubljen  v parkih po vsem svetu. Je dvodomna rastlina, ženski in moški cvetovi ne domujejo na istih drevesih. Ginko spada med golosemenke, čeprav je ena izmed redkih rastlin brez njihovih očitnih znakov.
V Evropi in ZDA so rastlinski izvlečki iz ginka med najbolje prodajanimi prehranskimi dopolnili.

Listi ginka vsebujejo dve pomembni skupini kemikalij: flavonoide in terpenoide. Zaradi teh antioksidativnih snovi ginko uporabljajo v tradicionalni medicini za zdravljenje krvnih bolezni in izboljšanje spomina in umske sposobnosti.

# data[].attributes.body
Češnja, Prunus avium

Češnja je drevo.V višino zraste do 20m, v širino pa do 0,5m.Ima rdeče, užitne plodove.Cveti poleti.Ima ovalne zelene liste, ki so po robu nazobčeni zdrži do -25 stopinj celzija.Je zelo zahtevna glede podnebja in tal. V času cvetenja je usodna temperatura že pod – 1 ºC. Sadike češnje z golo korenino sadimo v času mirovanja. To je od jeseni, ko odpade listje, pa vse do spomladanskega brstenja, razen če zemlja ni zamrznjena. Na Primorskem, kjer so zime mile, lahko sadimo preko cele zime.

Češnjo prvo leto občasno po potrebi zalivamo.

# data[].attributes.body
Nebínovke (Asteraceae, staro ime Compositae) so največja družina rastlin iz redu košarnic. Družina je poimenovana po nebini (latinsko Aster), rastlini z raznobarvnimi cvetovi iz te družine, medtem ko je 'Compositae' starejše ampak še vedno veljavno ime, ki pomeni sestavljen in se nanaša na svojstvena socvetja. Družina vključuje solato, artičoke in sončnice.

Nebinovke so običajno zelnate rastline, so enoletnice, dvoletnice ali zelnate trajnice, polgrmi in grmi.

Od ostalih družin jih je dokaj lahko razlikovati, predvsem zaradi njihovih svojstvenih socvetij.

Cvet

Tipični cvet nebinovk, ki prikazuje posamezne cvetove v socvetju.

Verjetno je najbolj očitna značilnost nebinovk njihovo glavičasto socvetje, ki se tehnično imenuje calathid ali calathidium, običajno pa ga imenujemo kar cvetna glavica ali košek ali tudi drugače capitulum. Košek je sestavljen iz številnih posameznih cvetov brez peclja, imenovanih tudi cvetki, ki si delijo skupno cvetišče. Velika variabilnost te družine se kaže prav v zgradbi socvetij. Cvetki so v posameznih koških urejeni na grozdast način, pri čemer se zunanji cvetki odprejo prvi. Sami koški so na rastlini urejeni v pakobulasta socvetja, ki so zelo raznolika po velikosti, obliki zgradbi, številu koškov in razmestitvi po rastlini.

Košek obdaja skupen ovojek iz številnih ovojkovih listov, ki je lahko podoben venčnim listom nepravega cveta. Običajno so zeleni, lahko pa so tudi obarvani (npr.smilj, Helichrysum) ali pa imajo žilnato strukturo. Ovojkovi listi so običajno razporejeni v eni ali več vrst, ki se prekrivajo kot strešna opeka.

Košek nebinovk je razvil kar nekaj značilnosti, ki na zunaj dajejo socvetju videz velikega samostojnega cveta. Takšna socvetja so med rastlinami široko razširjena in jih imenujemo tudi nepravi cvet (pseudanthium). Socvetje predstavlja eno opraševalno enoto.

# data[].attributes.body
Ivanjščica je zelnata trajnica,ki zraste od 20 do 80 cm visoko.Steblo je dlakavo in izrašča iz korenike.Listi so temno zeleni.So jajčasti,enostavni in nazobčani.Bazalni listi so pecljati,višje na steblu pa sedeči.Listi višje na steblu so manjši.Cvetovi so beli z rumenim središčem in premera do 5 cm.Semena ostanejo kaljiva v zemlji dve do tri leta.

Ivanjščica uspeva na vseh vrstah vrtnih tal,ki pa morajo biti dobro obcedena.Bolje uspeva na bogatih tleh.Potrebuje polno sonce,uspeva pa tudi v polsenci.Preživi zimske temperature do -20 stopinj Celzija.
Redno odstranjujemo odcvete cvetove,da spodbujamo tvorbo novih cvetov.V sušnem obdobju potrebuje redno zalivanje.

Spomladi sejemo v rastlinjaku na setvene grede.Sejančke presadimo v lončke,poleti pa iz lončkov na stalno mesto.Spomladi in jeseni lahko razmonžujemo z delitvijo.

# data[].attributes.body
Gozdna jagoda (Fragaria vesca) - drobcena zdravilka

Le kdo ne pozna gozdne jagode? Gozdna jagoda ni le sadež, ki raste v gozdu, ni le sladek plod s katerim se radi sladkamo, je prava drobcena zdravilka in spada med zdravilne rastline. V zdravilne namene je uporabna celotna rastlina. Listi, plodovi in korenina. Gozdna jagoda je majhen večleten grmiček, ki ga najdemo ob gozdnih poteh, ob robovih travnikov, na gozdnih posekah in ob robovih gozda. Gozdna jagoda raste vse tja do 2200 m nadmorske višine, zato jo bomo našli tudi v planinah in gorah. Cveti od aprila pa tja do junija. Iz cvetov se nato razvijejo sladki plodovi gozdne jagode. Razmnožuje se s semeni. Semena se pojavijo na plodovih. Listi so ovalne oblike in so na koncu nazobčani. Sestavljeni so iz treh listov, ki so pritrjeni na pecelj. Sam pecelj je dokaj debel, samo steblo pa se zrašča na vegetacijskem delu, tik ob zemlji.

Zdravilnost gozdne jagode:  Čaj iz listov čisti kri, čaj iz korenin pa pomaga pri ledvičnih boleznih. Plodovi gozdne jagode krepijo organizem.

To drobceno rastlino sem izbral, ker obožujem gozdne jagode in ker je sama rastlina izredno zanimiva. Tako drobna in majcena, pa tako okusna in zdravilna.
Slika je nastala na Šumberku.

# data[].attributes.body
Všeč mi je naša domača oljka. Jeseni na njej zrastejo tudi kakšne olive, ki pa niso dobre :)
Oljka je rod dreves iz družine oljkovk. Plod je imenovan tudi oliva. Oljka je manjše drevo, ki izhaja iz vzhodnega Sredozemlja (Sirija, Mala Azija, severni Iran, jug Kaspijskeja jezera). Oljke dobro uspevajo na sredozemski apnenčasti zemlji.

Pri nas uspevata dve podvrsti: divja oljka  in gojena oljka . Divja oljka raste v Istri, navadno oljko pa predvsem gojijo, čeprav raste tudi v divjini. Divja oljka je manjša in ima manjše plodove.

# data[].attributes.body
Pomladanski Žafran
(Crocus vernus)
in
Navadni Žafran
(Crocus sativus)

Odločil sem se predstaviti dva žafrana. Predvsem pa zato, ker navadni žafran moja mami uporablja pri kuhanju - da jedi dober okus :-).
Pomladanski žafran spada med prve znanilce pomladi. Vsakdo ga pozna, cveti pa od marca do maja na travnikih. Nima nadzemnega stebla, ima pa zvezdast cvet z dolgo cvetno cevjo, z vijoličastim, modrim ali rožnatim cvetnim odevalom.
Pomladanski žafran je trajna čebulnica, ki zraste do 15 cm visoko. Listi, ki izraščajo iz čebulice, so dolgi in ozki ter temno zelene barve. Po sredini poteka srebrna črta.
Uspeva na vseh vrstah vrtnih tal. Potrebuje vlažno rastišče. Uspeva na polnem soncu in v polsenci. Razmnožuje se s semeni.
Povsem druga zgodba pa je navadni žafran .
Ta je že stoletja cenjena začimbna in tudi zdravilna rastlina. Za razliko od pomladanskega žafrana cveti jeseni. Navadni žafran je daleč najdražja začimba – cena za kilogram lahko doseže celo
1.000 €.
Okus
Žafran je pikanten, grenak ter zelo aromatičen.
V kuhinji
Žafran je eden od najpomembnejših začimb v celotni sredozemski regiji. To daje poseben pečat tortam in pecivu, ribjim juham, rižu (paella, rižota, pilaw), morskim sadežem in omakam. Dobro se ujema z rožmarinom, žajbljem in lovorjevimi listi. Žafran se uporablja tudi za obarvanje riževih jedi, peciva, masla, sira, mesa in ribjih jedi, juh in omak. Dodamo ga na koncu kuhanja.

# data[].attributes.body
Gal Ukmar 6.A

BAMBUS

Bambus (znanstveno ime je bambuseae) je trajnica, ki spada v družino trav z olesenelimi debli.

Obstaja več vrst bambusa, ki jih najdemo na prav vseh celinah.. Bambus spada pod sorto gremineae, ki vključuje  tudi trave , žita, oves in koruzo. Bambus je trava tropskega porekla.

Uspeva v hladnih področjih (na gorah), zato ga večinoma opazimo v Azijskih predelih (Kitajska, Malezija, Filipini...) Tam lahko zraste kar do 40m (na dan zraste za 40cm). Cveti vse leto.

Kakor navadna trava, ima tudi bambus podzemne korenine. Stebla so votla, ter polna pitne vode.

Mladi poganjki bambusa, so vključeni tudi v človekovo prehrano kot specialiteta. Seme uporabljajo tudi za krmo žvali, liste pa za steljo. Les je tanek, trden in prožen, ter iz njega se da narediti marsikaj kot na primer koče, pohištvo, orodje, preprogo, zavese, košare, klobuke in še marsikaj. Kitajcem bambus simbolično predstavlja večno mladost, znak miru, modrosti in zdravja.

Bambus pa sem si izbral, saj že od nekdaj obožujem pande, ki pa se prehranjujejo le z vršički bambusa in sicer kar tono na dan.

# data[].attributes.body
Planika Edelweis (Snanstveno ime je Leontopodium alpinium) je ena od naj bolj znanih alpijskih rož.Rasde na gorah približno 1800 3000.Steblo je visoko 5 do 20cm .Cvet je zeleno bele barve in ima zvezdasto obliko.Cvet ima 5 do 8 majhnih rumenih glavic ki so približno 05cm.Cvetijo od julija do septembra niso strupene.

Izvira iz Azije,danes pa jo lahko najdemo v Evropi ,Aziji,Južni Ameriki,Pirenejih ,Alpah in Karapatih.
V Sloveniji jo lahko najdem  v Julijskih Alpah in Kamniških Alpah ,Karavankah ,Ratiovcu ,Trnovskem gozdu,Snežiku,in soteski Save pri Kranju.

Zanimivosti: Je simbol Alp,plezalcev in Gorskih lepot Evrope.Se tudi nahaja na Avstrijskem kovancu za Euro.

# data[].attributes.body
ŠPANSKI BEZEG

Maja najljubša rastlina je španski bezeg ali latinsko Syringa vulgarisi.

Spada v razred dvokaličnic. Cvetovi so odprti le kratek čas, vendar njihova lepota in opojni vonj odtehtata to pomanjkljivost.

Prvotna domovina španskega bezga je Kitajska. Danes jo najdemo vsepovsod. Ni vrta ali parka, kjer se ne bi bohotil ta prečudovito dišeči grm. Rod Syringa zajema okoli 20 različnih vrst cvetočih rastlin, ki spadajo v družino oljčnic (Oleaceae).

Odrasla rastlina španskega bezga doseže 3 – 4,5 m.

Les je vlaknat, luknjičast, zelo trden, eden najbolj čvrstih nasploh. Tradicionalno se uporablja za izdelavo instrumentov in nožnih ročajev.

Barva cvetov je odvisna od sorte. Opojno dišeči cvetovi, ki se razcvetijo konec aprila in v začetku maja, so lahko beli, roza, vijolični, modro vijolični, škrlatno rdeči, karminasto rožnati...

Ta rastlina (grm) mi je najbolj všeč saj je zelo lepa in ima močan dišeč vonj.
🌹🌸🌺🍀

# data[].attributes.body
NARCISA

Narcisa (znanstveno ime Narcissus) spada v družino narcisovk. Je predstavnica čebulnatih rastlin in spada v deblo kritosemenk ter razred enokaličnic. Ima prelepe rumene ali bele cvetove. Ime je dobila po Narcisu iz starogrške mitologije. Narcisa prihaja iz Južne Evrope, raste pa tudi v Indiji in na Daljnem vzhodu.
Zraste lahko od 20 do 45 cm, odvisno od vrste. Večina narcis cveti spomladi, nekatere pa tudi jeseni. Cvetovi so podobni makovim, le da so večji in bolj nagubani, vse vrste narcis pa imajo privenček. Steblo je temnozelene barve in je votlo. Listi so črtalasti in ne rastejo iz stebla temveč iz čebulice.
Rastline se razlikujejo med seboj po količini cvetov v socvetju. Pri nas so najbolj znana divja rastišča narcis z belimi cvetovi na Golici.

# data[].attributes.body
GOZDNA VIJOLICA

Gozdna vijolica (Viola reichenbachiana) je vijolične do temno roza barve. Zraste od 14-15 cm in ima 5 cvetnih listov. Skoraj vsi listi so bazalni ter so v obliki srca, ledvičaste oblike ali imajo podaljšan pecelj. So strupene a so še vedno zdravilne. Uporabimo jo pri vnetem grlu, infekcijskih boleznih ter sproščanju. Raste predvsem v senci v tropskih in subtropskih regijah ter na severni polobli.

Izbral sem jo, saj lepo diši in je tudi lep okras za na vrt, čeprav je njeno domače okolje predvsem neokrnjena narava.

# data[].attributes.body
VRTNE JAGODE

Vrtne jagode so zelo priljubljene in jih najdemo skoraj na vsakem sadnem in zelenjavnem vrtu. Marsikdo jagode posadi tudi v balkonska korita in obešanke. Uvrščamo jih med sadne rastline in ne med vrtnine. Jagode so kritosemenke dvokaličnice.
Plodove večkrat rodnih jagod uživamo od konca maja dalje in tekom celega poletja do pozne jeseni. V hudi vročini se cvetenje navadno ustavi. Poleg plodov so užitni tudi mladi listi.
Jagode delimo na enkrat in večkrat rodne. Pridelujemo lahko tudi gozdne in viseče jagode. Večina jagod ima bele cvetove, nekatere sorte jagod pa imajo zanimive vijolično-rdeče cvetove, ki prav tako obrodijo.
Jagoda je moja najljubša rastlina, ker rada uživam njene plodove. Poleg tega pa ima tudi zanimive cvetove, ki jih lahko trenutno občudujem tudi na našem balkonu.

# data[].attributes.body
NAVADNI MALI ZVONČEK

Navadni mali zvonček je moja najljubša rastlina, saj je znanilec pomladi ter meni lepega videza.

LATINSKO IME: Galanthus nivalis
SLOVENSKO IME: navadni mali zvonček
ROD: Galanthus
DRUŽINA (LATINSKO): Amaryllidaceae
DRUŽINA: narcisovke
RAZŠIRJENOST: srednja in južna Evropa
ŽIVLJENJSKA DOBA: trajnica
ČAS CVETENJA: februar - april
RASTE V SLOVENIJI: da

Najdemo ga v vlažnih listnatih gozdovih in logih. Je redek, kjer pa raste, je v obsežnih sestojih. Pogosto ga gojimo tudi v domačih vrtovih. Iz podzemne čebulice najprej zrastejo črtalasti listi in med njimi se dvigne cvetni pecelj z značilnim cvetom. Cvetno odevalo je dvojno, trije zunanji beli listi odevala in notranji trije zrasli listi. Šest prašnikov tvori nekakšen stožec v cvetu in plodnica je tridelna. Seme, ki po oprašitvi in oploditvi nastane v plodnici, ima poseben izrastek s hranilnimi snovmi. Zaradi tega ga rade nabirajo mravlje, ki tako pomagajo razširjati semena. Ime je dobil po zvonasto visečih cvetovih. Najbolj je razširjen v južnih predelih srednje Evrope. Zelene lise na notranjih cvetnih listih so nekakšna znamenja za žuželke. Zvonček je strupen, saj je v njem več alkaloidov, ki povzročajo bruhanje. Pri nas je kot zdravilna rastlina malo znan. Spada med narcisovke, cveti pa od februarja do marca. Rod malega zvončka (Galanthus) obsega štiri vrste, v Sloveniji pa lahko najdemo le eno vrsto. Iz malega zvončka (Galanthus nivalis) so vzgojene priljubljene vrtne oblike z dvojnimi cvetovi.

# data[].attributes.body
Čemaž (Allium ursinum)

Čemaž zgodaj spomladi iz tal požene dva lista. Lista sta jajčasta ali suličasta, široka 2 do 5 cm. V višino lahko segata do 50 cm.
Cveti od aprila do junija. Cvetovi so bele barve in tvorijo navidezne kobule. Semena raznašajo mravlje in veter. Cela rastlina ima močan vonj po česnu. Liste čemaža lahko nabiramo in uporabimo za prehrano ali kot začimbo namesto česna. Čemaž uspeva po vsej Sloveniji. Najpogostejši je v vlažnih bukovih gozdovih. Nekoliko redkejši je v primorju.

# data[].attributes.body
Sirski oslez, hibiskus
(Hibiscus syriacus)
Sirski oslez spada med okrasne grmovnice. Je listopadni grm, ki zraste v višino do 3 m in v širino do 2 m. Veje so pokončne in sivorjave. Mladi poganjki so dlakavi. Listi so nameščeni izmenjujoče. So enostavni eliptični ali jajčasti s tremi krpami. Dolgi so 5 do 10 cm in imajo listni rob grobo nazobčan. Prisotne so prozorne pike. Cvetovi so posamezno nameščeni, dvospolni in široki od 6 do 10 cm. Prašniki so zrasli v dolgo cev, ki obdaja plodnico. Plod je 5 delna jajčasta glavica, ki je proti vrhu zašiljena. V plodu so do 5 mm velika črna semena.
Sirski oslez ali hibiskus uspeva na vseh vrstah vrtnih tal. Najbolj mu ustrezajo humozna in dobro odcedna tla na sončnih ali polsenčnih mestih. Potrebuje vlažna tla. Prenaša nizke temperature in mestno okolje. Mlade rastline so nekoliko bolj občutljive na pozebo.
Razmnožujemo s semeni, ki jih sejemo spomladi. Poleti lahko razmnožujemo z delno olesenelimi potaknjenci in spomladi z zelenimi potaknjenci. Kot zanimivost je sirski oslez nacionalna rastlina Južne Koreje.
Sirski oslez je zelo priljubljena in lepa okrasna grmovnica zaradi lepih cvetov. Cvetovi so užitni in jih lahko uporabimo za solate ali posušimo za čaj. Enako velja za mlade liste. Hibiskusov čaj ugodno vpliva na želodčne težave in izboljšuje tek.

# data[].attributes.body
Navadni regrat
(taraxacum officinale)

Navadni regrat je močno razširjena zdravilna zeljnata trajnica iz rodu regrata, ki raste po travnikih in ob poteh.
Prve pritlične liste požene v zgodnji spomladi. Močno nazobčeni listi tvorijo listno rožico. Enostavno votlo steblo ima v preseku obliko kroga, na njem pa je le en cvetni košek z rumenimi cvetovi.
Čas cvetenja je običajno v drugi polovici aprila in začetek maja. Cvetišče se preoblikuje v značilno regratovo lučko, ki jo tvorijo številna semena. Semena so lahka, zato jih veter lahko raznaša, kar je zelo hiter način razmnoževanja.
Sveži regrat se uporablja kot solata, ki krepi organizem.

Pa dober tek  ( :

# data[].attributes.body
Evkalipt (znanstveno ime Eucalyptus) je največje drevo v skuoini listnatih dreves. Njegove liste rade jejo koale. Spada v kraljestvo rastlin in spada v poddeblo kritosemenk.  Spada man dvokaličnice. Spada v družino mitrovk. Večinoma evkaliptusa raste v Avstraliji, Novi zelandiji in Papu novi gvineji.
Evkaliptusovo olje je generično ime za destilirano olje iz listov evkaliptusa. Evkaliptusovo olje se uporablja na različnih področjih kot zdravilo, antiseptik, repelent, začimba in dišava, pomembno pa je tudi v industriji. Iz listov izbranih vrst evkaliptusa pridobivamo evkaliptusovo olje z destilacijo z vodno paro.

# data[].attributes.body
NAVADNA SMREKA
(Picea abies)
Navadna smreka je iglavec, ki sodi v družino borovk. Je vedno zeleno drevo. Njena krošnja ima obliko stožca. Njeno deblo se od ostalih dreves loči po tem, da ima rdečkasto zelo razpokano lubje. Temno zelene iglice so na koncu zelo ošiljene in zbodejo.  Na koncu vej raste storž, ki je obrnjen navzdol. Ker semena niso skrita, spada med golosemenke.
Smrekov storž lahko uporabimo kot naravni napovedovalec vremena. Ko je vreme slabo, se luske storža zaprejo in zavarujejo seme. Ko je vreme lepo oz. toplo, se luske odprejo.
Smreka je tudi zelo uporabna:
- smrekove vršičke se uporablja za izdelavo sirupa proti kašlju;
- iz nje izdelujejo smrekovo mazilo, ki je vsestransko uporabno;
- les je  odličen gradbeni material, npr. iz smreke so narejene sklodle, tj. leseni strešniki na hišicah na Veliki planini,
- je odličen material za izdelavo godal.
Smreka je bila prvotno gorsko drevo, zato ima plitke korenine. To pa v mestnem okolju povzroča težave. Ko zelo zraste, je manj stabilna in jo morajo požagati, da se ne prevrne na kakšno hišo.
Kot zimzeleno drevo je simbol nesmrtnosti. Seveda jo zato tudi uporabljamo kot božično drevo.
V kraju Raduše je pred leti stala najdebelejša smreka v Sloveniji, ki je imela obseg 555 cm.
Smreko sem si izbral zato, ker je vedno zelena in mi predstavlja življenje v vseh letnih časih.

# data[].attributes.body
PASJI ZOB

Moja najljubša rastlina je Pasji zob (znanstveno ime:Erythronium dens-canis). Gre za zelo posebno rastlino, ki je po cvetu podobna Ciklami,vendar raste v gozdu. Pri pogledu z vrha, je podobna zvezdi.
Gre za enocvetno rastlino, ki zraste do 15cm, ima dva pritlična, lisasta lista. Cvet rastline je večinoma vijolične barve, lahko pa so tudi beli in rožnati. Cvet ima šest venčnih listov, ki so v maldosti cveta ravni, bolj ko je cvet star boj se zaviha navzgor (kot pri Ciklami). Rastlina je svoje ime dobila po koreniki, ki je bele barve in je na prvi pogled podobna pasjemu zobu, podočniku. Rastlina je raširjena po celi južni Evropi, pogosto pa jo najdemo tudi na domačih vrtovih, saj se jo lahko goji. Cela rastlina je užitna, velikokrat se jo uporablja surovo v solati, ali v juhi,čaju... Iz korenike ponekod pridobivajo škrob, katerega uporabijo kot dodatek za pripravo testenin.
Pasji zob je v Sloveniji zavarovana rastlina, saj spada med ogrožene vrste.
Cveti v marcu in aprilu, zato predlagam obisk gozda, kjer si ga lahko ogledate v živo.

# data[].attributes.body
Sadar Aleš 6.i
Bezeg (sambucus)
Je rod grmovnic spada med kritosemenke in je dvokalčnica.Ima neparne zelene liste, cvetovi so sploščeni in umazano bele barve,so združeni v socvetja, jagode so črne barve.Je od 3 do 7 m visok grm ali manjše drevo.Cveti maja ali junija, plodovi so zreli v avgusta in septembra. Cvetove lahko uporabimo za skove, čaje in pripravo hrane. Bezeg je zdravilna rastlina.

# data[].attributes.body
Navadni mali ZVONČEK

Moja najljubša rastlina je navadni mali zvonček. Všeč mi je zato, ker je lepe, bele barve in kot prva rastlina pokuka nad belo snežno odejo. Izhaja iz družine narcisovk in je kritosemenka enokaličnica. Njegovo latinsko ime je Galanthus nivalis. Značilen cvet ima obliko zvončka in je sestavljen iz treh koničastih zunanjih listov ter treh krajših izrobljenih notranjih listov. Listi so pritlični in črtalasti. Razširjen je po skoraj vsej Sloveniji. Raste na nižjih in nekoliko bolj vlažnih predelih. Cveti od februarja do aprila. Zvonček ima korenine, steblo, liste in cvet. Množijo se s semeni in tudi z delitvijo čebulice. Zvonček zraste do 20cm.

# data[].attributes.body
IVANJŠČICA, velika marjetica
(Leucanthemum vulgare)
Ivanjščica je zelnata trajnica, ki zraste od 20 do 80 cm visoko. Steblo je dlakavo in izrašča iz korenike. Listi so temno zeleni.  Cvetovi so beli z rumenim središčem in premera do 5 cm. Semena ostanejo kaljiva v zemlji dve do tri leta. Žužkocvetka. Samooplodna. Oprašujejo muhe, čebele, čmrlji in hrošči.
Čas Cvetenja: maj, junij, julij, avgust, september
Ivanjščica uspeva na vseh vrstah vrtnih tal. Bolje uspeva na bogatih tleh. Potrebuje polno sonce, uspeva pa tudi v polsenci. Preživi zimske temperature do -20 stopinj Celzija.
Izbral sem jo, ker je bila navadna marjetica že opisana in ji je Ivanjščica po izgledu najbolj podobna. Všeč mi je ker je preprosta in dopade se mi po barvi.

# data[].attributes.body
TROBENTICA( Primula vulgaris) je trajnica, ki cveti od začetka do konca pomladi. Je najbolj poznan predstavnik iz družine jegličevk in je dvokaličnica.Rastejo na travnikih in na svetlih območjih v gozdovih.Zraste do 30 cm visoko.Ima nagubane zelene liste, ki so spodaj dlakavi.Rumeni cvetovi trobentic rastejo na dlakavih svetlih pecljih. Cvetovi imajo vonj po medu.
Trobentico lahko dodamo k solati in tudi naredimo čaj.Trobentica služi tudi za glasbilo, če vanjo pihnemo trobi.

# data[].attributes.body
NAVADNA MARJETICA

Navadna marjetica je v Sloveniji precej razširjena in dobro poznana rastlina. Zelo prijeten je pogled na travnik, ki je spomladi posut s prečudovitimi belimi cvetovi marjetice, prav resnično pomirjujoče.

Marjetico naj bi poznali že pred 4000 leti. Angleško ime je dobila po frazi “day’s eye” (prevod = oko dneva), “daisy”, po tem kako z dnevom in nočjo odpira in zapira svoje cvetove.

Že od nekdaj jo uporabljajo za lajžanje kožnih bolezni, vnetjih dihal in sluznic ter težavah z jetri in ledvicami.

# data[].attributes.body
ORHIDEJA
Moja najljubša rastlina je orhideja ali latinsko Orchidaceae izvira med Indijo in severno Avstralijo. Orhideja najbolje uspeva na sobni temperaturi 20 do 22 stopinj Celzija. Z orhidejo ni veliko dela, njeni cvetovi imajo premer 5 do 10 cm in se na rastlini obdržijo 2 do 3 mesece. Rastlina ima 15 ali več cvetov, poznamo več barv, in sicer: rožnate, rumene, bele in progaste. Orhideja je zelo občutljiva na sol, zato moramo pri gnojenju paziti na količino gnojila. Rastlino naj bi presejevali na vsake 2 do 3 leta.

# data[].attributes.body
TULIPAN
Tulipan je moja najljubša rastlina, med sistemacko delitev rastlin spada med cvetnice in sicer kritosemenke, enokaličnice. Tulipan spada v družino Lilijevk. Njegovi cvetni listi so različne barve in imajo dolge ošiljene liste, ki rastejo iz čebulice. Njegovo latinsko ime je Tulipa. Všeč mi je ker lepo izgleda.

# data[].attributes.body
ČEŠNJA
Češnja je drevo, ki mu po latinsko pravimo Prunus avium. Ima zelo okusne sadeže, ki jih lahko uživamo surove, vložene ali v kompotu. Zraste lahhko do 20m visoko in 0,5m v širino. Lubje je rjavo-rdeče barve. Na starih podlagah lahko doseže starost 200let. Na novejših podlagah pa ne preseže sterosti 20let. Njeni listi so preprosti z razvejanimi žilami. Razmnožuje se z semeni, ki jih raznašajo ptiči. Cveti v mesecu aprilu in maju, plod pa dozori mesecu juniju in juliju.

# data[].attributes.body
Šmarnica
Šmarnica ali latinsko Convallaria majalis, ki ji pravimo tudi solzica, je edina predstavnica roda Convallaria. Je strupena rastlina, ki spada v družino lilijevk. Ima podzemno koreniko, steblo, suličasta lista in bele cvetove. Steblo je visoko od 10 do 20 cm, na vrhu pa se razvije v grozd, iz majhnih belih cvetov. Šmarnica cveti od maja do junija. Raste v gozdovih, ponekod pa v senčnih vrtovih in skalnjakih. Listi šmarnice so podobni listom čemaža zmotna zamenjava strupene rastline za užitno pa občasno pripelje do zastrupitve oziroma smrti uživalcev čemaža.
Šmarnico lahko uporabljamo kot zdravilo samo če nam jo je predpisal zdravnik. Vsebuje kardiotonične glikozide kot je konvalatoksin. Šmarnica zravi bolno (dekompezirano) srce.
Šmarnico sem si izbrala, saj me je zanimalo zakaj je strupena.

# data[].attributes.body
ČEMAŽ

Moja najljubša rastlina je čemaž(Allium ursinum)
saj je tudi zdravilna rastlina.

Čemaž je visok od 10-40 cm
in ima v zemlji podolgovato čebulico. Spomladi poženeta iz čebulice le dva dolga, suličasta lista, med njima pa golo, pokončno in cvetno stebelce. Veliki snežno beli zvezdasti cvetovi se razcvetajo
v maju in juniju.

Rastlino najlažje spoznamo po vonju po česnu. Čemaž ima tudi podobne lastnosti kot česen in mnogi strokovnjaki menijo da je celo bolj zdrav kot česen.

Čemaž deluje predvsem razstrupljevalno, je naravni antibiotik, učinkovito čisti kri, prebavila, sečila, dihalne poti in kožo.Čemaž najpogosteje najdemo v gozdovih

Pri nabiranju moramo biti previdni, ker je zelo podoben strupenima šmarnici in podlesku !!!

# data[].attributes.body
ČRNA DETELJA

Črna detelja (znanstveno ime Trifolium pratense) je rastlina iz družine metuljnic. Spada v deblo kritosemenk, v razred dvokaličnic in red stročnic.

Je trajnica s koreniko in zraste od 20 do 40 cm v višino. Ima sedeče cvetove, ki so dolgi od 12 do 15 mm in so brez podpornih listov. Venčni listi so vijolično-rdeče barve. Čašna cev in zobci so poraščeni z drobnimi dlačicami, združeni pa so v gosta kroglasta socvetja. Listi so jajčasto podolgovati, rastejo pa iz enega središča po trije naenkrat. Posamezen listič je dolg od 15 do 30 mm. Cvetove oprašujejo čmrlji, semena pa raznašajo mravlje in rastlinojedi sesalci.

Črna detelja je zelo razširjena krmna rastlina, ki jo kmetje sejejo po njivskih strniščih, da obogatijo zemljo z dušikom. Najdemo jo po suhih travnikih, pašnikih, poljih in na obrobju gozdov po vsej Evropi.

Črna detelja diši prijetno, sladkasto in medu podobno, celo malo kiselkasto. Enak je okus. Je eno najstarejših zdravilnih zelišč in so jo uporabljali že v antiki.  Preprečuje zaprtje, pospešuje izločanje žolča in urina. Uporabljajo jo za uravnavanje  holesterola, lajšanje kašlja, astme, bronhitisa, pri težavah s prebavo, črvičenju v trebuhu ter za lajšanje simptomov menopavze in vročinskih oblivov. Pripravki in obloge črne detelje pa blažijo glivična in kožna obolenja, luskavico in različne ekceme.

# data[].attributes.body
NAVADNA MARJETICA
Je moja najljubša rastlina ki je zelo razširjena po vsej Sloveniji.
Našel sem jo kar na svojem domačem vrtu.Je spomladanska rastlina.Sestavljena je iz belo rumenega cveta,stebla,listov in korenine.Spada v razred DVOKALIČNIC.Latinsko ji rečemo BELLIS PERENNIS.Marjetica pa je tudi zdravilna rastlina. :)

# data[].attributes.body
Predstavljam vam rastlino s čudovitimi rumenimi cvetnimi koški, iz katerih se razvije puhast plod, ki tvori lepo okroglo »lučko«, ki jo vsi otroci tako radi pihamo.

To je NAVADNI REGRAT (latinsko Taraxacum officinale), ki spada v družino nebinovk. Ima močno koreniko in pritlične, podolgovate in močno nazobčane liste. Iz sredine teh zraste eno ali več pokončnih votlih stebel, ki imajo v sebi bel mleček. Steblo nosi cvetni košek iz izključno rumenih jezičastih cvetov. Ko regrat odcveti, se iz vsakega oplojenega cveta, razvije »lučka«, v kateri so semena. Le-te veter z lahkoto raznaša naokrog, zato ga najdemo prav vsepovsod.

Uporabna je cela rastlina, v prehrani liste običajno uporabimo za solate, iz cvetov pa izdelujemo slasten cvetlični med. Regrat ima tudi zdravilne učinke. Kot majhna deklica pa sem si iz njegovih stebelc izdelovala prve zapestnice.

# data[].attributes.body
Moja najljubša rastlina je Navadni mali zvonček. Izhaja iz družine narcisovk in je kritosemenka enokaličnica. Njegovo latinsko ime je Galanthus nivalis. Značilen cvet ima obliko zvončka in je sestavljen iz treh koničastih zunanjih listov ter treh krajših izrobljenih notranjih listov. Listi so pritlični in črtalasti. Razširjen je po skoraj vsej Sloveniji. Raste na nižjih predelih. Cveti od februarja do aprila. Raste na nekoliko bolj vlažnih predelih. Zvonček ima korenine, steblo, liste in cvet. Množijo se s semeni in še z delitvijo čebulice. Zvonček je visok do 20 cm.

# data[].attributes.body
Orlova praprot (znanstveno ime Pteridium aquilinum) je mogočna in lepa rastlina. Ima veliko majhnih listov. Všeč mi je, ker je lahko zelo velika in uporabljena za okraševanje. Razmnožuje se na meni zelo zanimiv način s trosi, ki so v trosovnikih. Spada v družino praprotnic. V pradavnini je bil praprot ogromno drevo. Zraste od 40 cm do 150 cm.

# data[].attributes.body
BUKEV
Navadna bukev (znanstveno ime Fagus sylvatica) je mogočno listnato drevo, ki zraste do 40 metrov v višino. Ima gladko lubje. Jeseni odvrže vse liste. Njen plod imenujemo žir. V starih časih so žir uporabljali za izdelavo olja in kot kavni nadomestek. Bukev mi je zelo všeč, ker je mogočno drevo, ki je v pomladnem času najlepše zeleno od vseh dreves. Znana je tudi po izrazu Mati slovenskih gozdov. Bukov les pa uporabljamo za izdelavo pohištva in igrač.

# data[].attributes.body
MAČEHA
Mačeha (znanstveno ime Viola tricolor hortensis) je okrasna cvetnica iz rodu vijolic. Mačehe se od drugih vijolic razlikujejo z usmerjenostjo petih venčnih listov cveta. Pri mačehah so trije venčni listi obrnjeni simetrično vstran in navzdol, dva pa navzgor; pri drugih vijolicah pa sta navzdol obrnjena dva venčna lista, trije pa vstran in navzgor. Zaradi razporeda venčnih listov nekateri vidijo pri mačehah podobnost s človeškim obrazom.Lahko jih posadiš doma.
Lahko so bele, vijolične, oranžne, rumene, rdeče, modre in vijolično rožnate barve.
Všeč so mi, ker so prekrasnih barv.
Jaz jih imam doma na svojem vrtu,  vsako pomlad zacvetijo in s svojimi barvami ustvarijo  čudovit pogled.🌸

# data[].attributes.body
Srčki imajo liste podobne praprotim in cvetove v obliki srčka.Kljub temu,da izgledajo nežno,so to trpežne trajnice,ki dolgo uspevajo na istem mestu.Poznamo več vrst in sort srčkov.Zrastejo do 60cm v višino in se razprostirajo na površini 45cm.Rastline sadimo na hladne senčne in polsenčne lege v vlažna,odcedna tla.Všeč so mi ker so zelo lepe roza barve.

# data[].attributes.body
JABLANA
Jablana je moja najljubša rastlina, saj sem jo pri mojem 1. letu dobila za rojstni dan. Jablana ( znan-stveno ime Malus domestica) je sadno drevo na katerem uspevajo jabolka. Domovina jablane je Srednja Azija. Spada v družino rožnic (Rosaceae), razred dvokaličnic (Magnoliopsida) in pod  deblo semenke (Magnoliophyta). Spomladi zacveti in ima prelepe rožnate ali bele cvetove, s katrimi mi vsak pomladni dan še bolj polepšajo, jeseni pa na njej oberamo jabolka. Zraste do 10m, odvisno na kakšni podlagi je posajena. Jablana ima lahko  različne bolezni (npr. jablanov rak,  jablanova pepelovka, monolija-sadna gniloba...). Na jablano pa pridejo tudi različni škodljivci (npr. ameriški kapar, jablanova zelena uš...). Poznamo več vrst jablan ( to se vidi po jabolkih, nekatera so rdeča druga pa zelena). Jablano oprašijo čebele in čmrlji, brez katerih ne bi dobili prelep plod. Plod   lahko uporabiimo na različne namene (npr. ga posušimo, naredimo kompot, jabolčni zavitek...)ali pa jemo kar samega. Plod jabolko je zelo dobro za naše zobe, saj preprečujemo zobno gnilobo. Poznamo tudi rek: "Eno jabolko na dan, odžene zdravnika stran".

# data[].attributes.body
Anja Pungerčar Ogrin, 6.B
TULIPAN
je moja najljubša rastlina, ker ima raznolike barvne cvetove in so različnih oblik. Imamo jih doma na zelenici, ki zacvetijo vsako pomlad. Tulipan spada v rod zelnatih trajnic, ki imajo čebulico, vse vrste pa spadajo v družino lilijevk. Razmnožujejo se s podzemnimi čebulnicami. So prtlični ali pa rastejo tudi iz stebla. Njihovi listi so dolgi in široki. Tulipan po latinsko je tulipa. Največji proizvajalec tulipanov po vsem svetu je Nizozemska.

# data[].attributes.body
DIŠEČA VIJOLICA
(Viola odorata)

Predstavila vam bom rastlino s čudovitimi vijoličnimi listi.

Dišeča vijolica zraste od 5 do 15 cm v višino. Iz korenike, ki se razteza nad tlemi, poganjajo dolge podzemne živice, ki se mestoma ukoreninjajo. Rastlina ima gladka stebelca, ki poganjajo v majhnih grmičkih. Listi so dolgi od 2 do 4 cm in srčaste oblike, z rastlino pa so povezani na dolgih, gladkih pecljih. Rob listov je žagasto nazobčan. Listi, ki poženejo kasneje iz živic, so večji in ledvičaste oblike.

Dišeča vijolica cveti dvakrat na leto. Njeni prvi cvetovi so vijolične barve in imajo močan vonj, a niso plodni. Drugi cvetovi so majhni in imajo skoraj povsem brezbarvne venčne liste. Ti cvetovi so plodni. Prvič rastlina cveti spomladi, od marca do maja, drugič pa v avgustu.

Domovina dišeče vijolice so gozdni obronki in travniki Evrope in Azije, od koder so rastlino kasneje zanesli tudi v Severno Ameriko in v Avstralijo.

Cvetovi se uporabljajo pri izdelavi parfumov, zdravilna pa je korenina rastline, ki vsebuje saponine in alkaloide. Ti pomagajo pri izkašljevanju in se uporabljajo za zdravljenje suhega kašlja. Nabiranje korenine poteka septembra in oktobra, uporablja pa se njen prevretek.
Zaradi svoje omamnosti, je skozi zgodovino povezana z bogovi, kralji in cesarji.
Kadar nekomu podarimo šopek vijolic, je to znamenje naklonjenosti in pozornosti.

# data[].attributes.body
SPOMINČICA je rastlina modre, bele ali roza barve, s po petimi venčnimi listi in rumenim središčem. Njeno latinsko ime je MYOSOTIS. Všeč mi je, ker je  dobesedni prevod: "ne pozabi me". spada v družino srholistovk, je kritosemenka, dvokaličnica in trajnica. Spominčice lepšajo okrasne in zelenjavne vrtove. Na njih se pasejo tudi čebele. Lahko jo uporabljamo tudi v različnih sladicah, solatah... so zelo blagega okusa in so primerne za krašenje številnih jedi.

# data[].attributes.body
Juna Hajdinjak 6.c
TROBENTICA je rastlina, ki raste na travnikih in je rumene barve. Všeč mi je zato, ker na njo lahko trobiš in zato, ker jo lahko tudi poješ (pa še lepo izgleda). Njeno latinsko ime je PRIMULA VULGARIS.
Spada pa v družino JEGLIČEVK.
Nekateri jo uporabljajo kot dodatek v solati ali pa tudi kot solato samo kjer lahko dodajo še njene liste, ki so polni vitamina C.

# data[].attributes.body
Ciklama ali korček je zimzalena trajnica, ki  jo pogosto srečujemo v gozdovih po vsej Sloveniji. Prepoznamo jo po temnozelenih listih in  spodnji strani, pogosto vijolične barve, zgoraj pa lepe svetlozelene ali srebrnkaste vzorce. Njeno latinsko ime je Cyclamen  purpurascens. Sodi med družino jegličevk. Znotraj družine Ciklam je 22 vrst različnih Ciklam. Pomaga maternici nosečnicam ob enem m pa je močan strup tudi za ribe.Všeč mi je , ker lepo izgleda in lepo okrasi svojo okolico.