# data[].attributes.headline
Гра "Знайти пару"

# data[].attributes.subject
Гра "Знайти пару"

# data[].attributes.attachment_link.title
КОМП'ЮТЕР — МІЙ ЕЛЕКТРОННИЙ ПОМІЧНИК

# data[].attributes.attachment_link.description
Комп'ютер допомагає нам

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
14 лютого 1946 року науковому світу і всім зацікавленим був продемонстрований перший реально працюючий електронний комп'ютер ENIAC I ((ENIAC, абревіатура від Electronic Numerical Integrator and Computer - електронний цифровий інтегратор і обчислювач). Перший комп'ютер, розроблений американцями Джоном У. Мочлі і Дж. Преспером Еккертом, призначався для військових цілей - автоматизації розрахунків при бомбометанні артилерією і авіацією. Але в підсумку він виявився здатним вирішувати завдання із різних галузей.

Цікаво, що роботи з розробки першої обчислювальної машини спонсорувались американською армією, якій комп'ютер був необхідний для проведення військових розрахунків, планування і програмування.

Звичайно, були і більш ранні комп'ютери, але це все прототипи і експериментальні варіанти. Але ENIAC був першим реально працюючим над практичними завданнями комп'ютером. Між іншим, саме від ENIACа сучасні комп'ютери успадкували двійкову систему числення. ENIAC був розроблений для вирішення однієї з серйозних і потрібних завдань того часу: для розрахунку балістичних таблиць армії. В армії були відділи, які займалися обрахуванням балістичних таблиць для потреб артилерії і авіації. Працювали в цих відділах люди на посаді Армійського калькулятора. Природно, потужності і продуктивності цих "обчислювальних ресурсів" армії не вистачало. Саме тому кібернетики на початку 1943 року приступили до розробки концепції нового обчислювального пристрою - комп'ютера ENIAC.

З самого початку Другої світової війни співробітники Лабораторії балістичних досліджень міністерства оборони США працювали над створенням балістичних таблиць, таких необхідних артилеристам на полях битв.Значення цих таблиць важко переоцінити. З їх допомогою артилеристи могли робити поправки при наведенні артилерії з урахуванням відстані до цілі, її висоти над рівнем моря, а також метеорологічних умов - вітру та температури повітря. Однак для побудови таблиць були потрібні дуже довгі і виснажливі обчислення - для розрахунку лише однієї траєкторії доводилося виконувати мінімум 750 операцій множення, а кожна таблиця включала щонайменше 2000 траєкторій.

Війна розросталася, військові розробки вимагали прискорення, лабораторія не справлялася з роботою і було прийнято рішення створити допоміжний обчислювальний центр в розташованому неподалік Вищому технічному училищі Пенсільванського університету, яке мало в своєму розпорядженні диференціальний аналізатор. Дізнавшись про це двоє співробітників обчислювального центру, Джон У. Мочлі і Дж. Преспер Еккерт, намірилися придумати щось краще.

Джон Мочлі вивчивши недобудовану модель електронного цифрового комп'ютера ABC, який розробляв мобілізований в армію Джон Атанасов, приступив до створення власного комп'ютера - ENIAC. Мочлі, фізик, який захоплювався метеорологією, давно мріяв про створення пристрою, який дозволив б застосувати статистичні методи для прогнозування погоди. Перед війною він змайстрував кілька простих цифрових рахункових пристроїв на електронних лампах.

У серпні 1942 р Мочлі написав щось на зразок заявки на винахід на п'яти сторінках, де коротко виклав спільно з Еккертом пропозицію про створення швидкодіючого комп'ютера на електронних лампах. Однак заявка загубилася в інстанціях.Один з військових, дізнавшись про пропонований проект комп'ютера, оцінив його значення і почав клопотатися від імені військового командування, щоб проект прийняли до розробки. Нарешті, 9 квітня 1943 армія уклала з училищем контракт на 400 тис. дол., що передбачав створення комп'ютера ENIAC.

Група фахівців, яка працювала над цим проектом, в кінцевому рахунку зросла до 50 осіб. Мочлі був головним консультантом проекту, Еккерт - головним конструктором.Конструкція машини виглядала фантастично складною - передбачалося, що вона буде містити 17468 ламп.

В 1946 році багаторічну роботу було завершено. ENIAC успішно витримав випробування, обробивши близько мільйона перфокарт фірми IBM. Через два місяці машину продемонстрували представникам преси. За своїми розмірами (близько 6 м у висоту і 26 м в довжину) цей комп'ютер більш ніж удвічі перевищував ЕОМ Говарда Ейкена. ENIAC Мочлі був комп'ютером, що виконує завдання, поставлені перед ЕОМ і володіє двійковою системою числення, на якій побудовані і сучасні комп'ютери.

Коли ENIAC був нарешті повністю готовий до виконання своїх прямих завдань, війна, потребам якої він був покликаний служити, закінчилася. Однак сама задача, вибрана для перевірки машини, - розрахунки, які повинні були відповісти на питання про принципову можливість створення водневої бомби, - вказувала на те, що роль комп'ютера в повоєнні роки і роки "холодної війни" не знижувалася, а скоріше зростала.

ENIAC I пропрацював до 23 години 45 хвилин 2 жовтня 1955 року, а потім був розібраний.

Звичайно, створення ЕОМ стало першим поштовхом і до створення персональних комп'ютерів, але все ж у кожного з них був індивідуальний напрямок у розвитку.

https://24smi.org/news
https://hi-tech.mail.ru/news/
: http://www.calend.ru/holidays/

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
перший комп'ютер

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
демонстрація

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
випробування

# data[].attributes.attachment_link.title
Перший електронний комп'ютер

# data[].attributes.attachment_link.description
14 лютого 1946 року науковому світу і всім зацікавленим був продемонстрований перший реально працюючий електронний комп'ютер ENIAC I ((ENIAC, абревіатура від Electronic Numerical Integrator and Computer - електронний цифровий інтегратор і обчислювач). Перший комп'ютер, розроблений американцями Джоном У. Мочлі і Дж. Преспером Еккертом, призначався для військових цілей - автоматизації розрахунків при бомбометанні артилерією і авіацією.

# data[].attributes.headline
Мультфільм "Про Настуню і комп'ютер"

# data[].attributes.subject
Мультфільм "Про Настуню і комп'ютер"

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
З любов'ю до дітей - Дитячі пісні

# data[].attributes.attachment_link.title
Мультик про Настуню і комп'ютер | Мультфільми для дітей українською мовою

# data[].attributes.headline
Фізкультхвилинка

# data[].attributes.subject
Фізкультхвилинка

# data[].attributes.attachment_link.title
Robot Dance (Танець робота), дитяча руханка, фізкультхвилинка

# data[].attributes.headline
Гімнастика для очей

# data[].attributes.subject
Гімнастика для очей

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Жвавчик. Маленький мандрівник.

# data[].attributes.attachment_link.title
Дитяча гімнастика для очей "Очі догори". Фізкультхвилинка.

# data[].attributes.body
https://create.kahoot.it/share/2/52d9376e-a6cb-4ed3-824f-a812e5073c4a

# data[].attributes.headline
Використання комп'ютера

# data[].attributes.subject
Використання комп'ютера

# data[].attributes.body
https://files.pidruchnyk.com.ua/uploads/book/2-klas-ja-doslidzhuju-svit-vashulenko-2019-1.pdf