# data[].attributes.body
Jau pirms krusta karu sākuma Tuvajos Austrumos 1096. g. kristiešu ekspansija bija sākusies turpat Eiropā - Pireneju pussalā.

# data[].attributes.body
11. gs. otrajā pusē Spānijā katoļu baznīca arvien lielāku ievērību veltīja kristiešu un musulmaņu sadursmēm. Spānijas kristīgos valdniekus uzskatīja par baznīcas vasaļiem.

# data[].attributes.headline
Krusta kari Pireneju pussalā izvērsās 12. gs

# data[].attributes.subject
Krusta kari Pireneju pussalā izvērsās 12. gs

# data[].attributes.body
1148. g. pāvests Eižens III izdeva bullu, pasludinot Spāniju par tādu pašu krusta karu zemi kā Palestīnu.

# data[].attributes.body
Rekonkista ilga vairākus gadsimtus, līdz 15. gs. beigām, kad mauri tika padzīti no Pireneju pussalas.
Rekonkista tika vērsta arī pret ebrejiem.

# data[].attributes.body
Pireneju pussalas krusta kara dalībnieki saņēma grēku atlaides. Pireneju pussalās tika izveidoti mūku ordeņi, piemēram, Kalatravas un Svētā Jēkaba ordenis. Kara rezultātā kristieši uzvarēja, likdami šķēršļus tālākai dažādu kultūru vērtību apmaiņai.