# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Låt äventyret och kunskapen om livet på gården följa med hela vägen in i klassrummet. Skolmaterialet som du hittar här nedanför är kul, utmanande och fullt av kunskap.

I centrum för bondgårdsbesöket och Arlas skolmaterial står elevernas kunskap och erfarenhet av var maten kommer ifrån samt samspelet mellan djur, människa och natur. Andra viktiga aspekter är att låta eleverna möta djur, natur och odling i praktiken, följa årstidernas växlingar, lära känna sitt närområde och en del av det lokala näringslivet.

# data[].attributes.attachment_link.description
Låt äventyret och kunskapen om livet på gården följa med hela vägen in i klassrummet. Skolmaterialet som du hittar här nedanför är kul, utmanande och fullt av kunskap. I centrum för bondgårdsbesöket och Arlas skolmaterial står elevernas kunskap och erfarenhet av var maten kommer ifrån samt samspelet mellan djur, människa och natur.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Vi använder cookies, inklusive tredjeparts, på vår webbplats för att den ska fungera så bra som möjligt, förbättra och skräddarsy innehåll, rapportera om användningen av webbplatsen samt för riktad marknadsföring.
Läs mer om cookies

# data[].attributes.attachment_link.description
Vi använder cookies, inklusive tredjeparts, på vår webbplats för att den ska fungera så bra som möjligt, förbättra och skräddarsy innehåll, rapportera om användningen av webbplatsen samt för riktad marknadsföring. Läs mer om cookies

# data[].attributes.body
Filmer om bondgården

# data[].attributes.attachment_link.description
Jonas besöker en mjölkgård där Niklas tar emot. Jonas har många frågor om kossorna och Niklas svarar på alla frågor. Jonas får se när korna matas och mjölkas. Sist kommer mjölkbilen och hämtar mjölken.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Djur p Rnninge By

P visningsgrden Rnninge By dr Djurkul har alla sina aktiviteter finns det ver 100 djur av olika sorter.
Bde kor, fr, hstar, getter, grisar, hns, kaniner och katter bor hr. Och s en och annan mus frsts.
Hr nedan fljer lite information om vilka djur ni kan f trffa p om ni deltar p Djurkuls aktiviteter!

Kor
Mamma: Ko
Pappa: Tjur
Barn: Kalv
En flicka som inte ftt kalv nnu: Kviga
Lte: Rmar

En ko har 4 magar: vmmen, ntmagen, bladmagen och lpmagen. Kor r idisslare vilket betyder att de tuggar sin mat flera gnger.

P Rnninge By r kossorna av rasen fjllko. Fjllkon r en svensk lantras som r ganska liten och dr varken ko, tjur eller kalv har ngra horn.

Fr
Mamma: Tacka
Pappa: Bagge
Barn: Lamm
Lte: Brker

Fr r liksom kor idisslare och har 4 magar.
P Rnninge By bor Gutefr som kommer frn Gotland. Bde tackorna och baggarna har horn. Redan nr lammen fds har sm horn brjat vxa uppe p huvudet.

Hns
Mamma: Hna
Pappa: Tupp
Barn: Kyckling
Lte: Kacklar

En hna lgger gg som hon sedan ruvar, vilket betyder att hon ligger och vrmer och vaktar gget.
Nr hon har ruvat ett gg i ungefr 3 veckor s kan det klckas och bli en kyckling.
En hna kan lgga s mycket som ett gg varje dag nr hon lgger som allra mest gg och vissa hns kan lgga ver 300 gg p ett r.

Getter
Mamma: Get
Pappa: Bock
Barn: Killing
Lte: Brker

Getter r liksom kor och fr idisslare och har 4 magar.
De har alla ven likadana ftter som r tvdelade. Dessa kallas fr klvar.
P Rnninge By har vi Afrikanska Dvrggetter som r knda fr sitt trevliga lynne - de r snlla och gosiga klappgetter!

Grisar
Mamma: Sugga / so
Pappa: Galt
Flicka som inte ftt kultingar nnu: Gylta
Barn: Kulting
Lte: Grymtar

Grisar lskar attbka i jorden efter maskar och annat som de tycker r gott. Trynet (nosen) r en speciellt knslig punkt p grisen.

P Rnninge By bor minigrisar som vi har fr sllskap. Minigrisarna p Rnninge By r fullvuxna och kommer inte att vxa sig strre alls!

Kaniner
Mamma: Hona
Pappa: Hane
Barn: Unge

Nr kaninungarna fds r de helt nakna (utan pls) och gonen r stngda, vilket gr dem blinda. Det drjer ungefr en vecka innan ungarna ppnar gonen och brjar lmna boet som mamman har byggt t dem.

P Rnninge By bor kaniner av rasen Tysk Jttescheck. Denna ras r vldigt stor men r ven knd fr att vara lugn och trevlig att hantera.

Katter
Mamma: Hona, katta
Pappa: Hane
Barn: Unge
Lte: Jamar

Vra katter hjlper oss att hlla ordning p grden genom att jaga och fnga mss och andra gnagare som tar sig in och ter upp de andra djurens mat.

P Rnninge By finns tv katter: Tingeling och Busan. Tingeling r en flerfrgad manx-katt (en ras utan svans), och Busan r en svart katt.

Hstar
Mamma: Sto
Pappa: Hingst
Kastrerad hane: Vallack
Barn: Fl
Lte: Gnggar, frustar

Man har lnge anvnt hstar som hjlp i jordbruket d de r starka och duktiga dragdjur. n idag anvnds hstar fr att dra stora timmerstockar i skog och mark dr det r svrt att f fram maskiner.

Hstar kan variera vldigt mycket i storlek beroende p vilken ras de tillhr. P Rnninge By har vi flera olika raser av hstar. Bland annat har vi norska fjordhstar, gotlandsruss och shetlandponnys.

P bilden syns Vendela som r en shetlandsponny

Fr frgor:info@djurkul.se.

# data[].attributes.attachment_link.description
Djur p Rnninge By P visningsgrden Rnninge By dr Djurkul har alla sina aktiviteter finns det ver 100 djur av olika sorter. Bde kor, fr, hstar, getter, grisar, hns, kaniner och katter bor hr. Och s en och annan mus frsts.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Startsida vandring

Det fantastiska med vandring är att det alltid finns mer att upptäcka. Du kan utforska avlägsna fjälltoppar, gå längs karga kustlandskap, intill knallgula rapsfält eller nära stadens brus.

# data[].attributes.attachment_link.title
Allemansrätten för barn - Svenska Turistföreningen

# data[].attributes.attachment_link.description
Det fantastiska med vandring är att det alltid finns mer att upptäcka. Du kan utforska avlägsna fjälltoppar, gå längs karga kustlandskap, intill knallgula rapsfält eller nära stadens brus.

# data[].attributes.attachment_link.description
Utbildningsmaterial för förskolan och skolan 1-3 och 4-6

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Någon hade problem på nivå 1. Djurens ungar.

1 minut sedan efter 5 sekunders spelande.

Någon hade problem på nivå 1. Djurens ungar.

2 timmar sedan efter 33 sekunders spelande.

Någon hade problem på nivå 1. Djurens ungar.

4 timmar sedan efter 14 sekunders spelande.

Någon hade problem på nivå 1. Djurens ungar.

5 timmar sedan efter 3 minuters spelande.

En elev hade problem på nivå 3. Fakta 2.

6 timmar sedan efter 2 minuters spelande.

En elev fick alla rätt på nivå 1. Djurens ungar.

6 timmar sedan efter 1 minuts spelande.

En elev hade problem på nivå 1. Djurens ungar.

6 timmar sedan efter 38 sekunders spelande.

En elev hade problem på nivå 1. Djurens ungar.

6 timmar sedan efter 4 minuters spelande.

En elev hade problem på nivå 1. Djurens ungar.

6 timmar sedan efter 4 minuters spelande.

En elev hade problem på nivå 1. Djurens ungar.

6 timmar sedan efter 49 sekunders spelande.

Vad heter djuren på bondgården: hane, hona och unge?

Instruktioner till Djuren på bondgården

Spelet tränar djurfamiljerna som finns på bondgården. Vad heter hanen, honan och ungen? Det tränar även vad djuren på bondgården äter och vad vi får från dem.

Nivå 1 till 4

Flervalsfrågor - På varje nivå får du upp till tio frågor med eller utan bilder, video och ljud. Till varje fråga får du två eller tre svarsalternativ. Endast ett av dessa är rätt. Det gäller för dig att hitta det rätta svaret. Om du gissar fel får du försöka igen, men du kommer inte att få några kunskapspoäng för den omgången.

Beräkning av kunskapspoäng

Varje avklarad spelnivå ger 1 kunskapspoäng i Djuren på bondgården. Maximala antalet poäng (4 kunskapspoäng) uppnås när du klarat alla 4 nivåer. En bronsmedalj får du när du klarat en nivå 2 gånger och en silvermedalj efter 5 klarade omgångar. En guldmedalj får du när du klarat en nivå 10 gånger. I spelet Djuren på bondgården kan du totalt få 4 guldmedaljer. Man får endast kunskapspoäng för nivåer som inte klarats av förut, dvs de nivåer ovan som inte är gröna. Även när du har klarat av en nivå kan du fortsätta träna på den nivån, men det ger då inga kunskapspoäng.

Ytterligare spelinformation

Recensioner

Rapportera

Om du hittar ett stavfel eller annat som borde rättas till får du gärna ta kontakt med spelskaparen eller oss på Elevspel.

Kommentarer

# data[].attributes.attachment_link.title
Djuren på bondgården: Gratis spel (Biologi) - Elevspel

# data[].attributes.attachment_link.description
Någon hade problem på nivå 1. Djurens ungar. 1 minut sedan efter 5 sekunders spelande. Någon hade problem på nivå 1. Djurens ungar. 2 timmar sedan efter 33 sekunders spelande. Någon hade problem på nivå 1. Djurens ungar. 4 timmar sedan efter 14 sekunders spelande. Någon hade problem på nivå 1.

# data[].attributes.body
NO plan vt 21

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
De senaste åren har närmare 200 000 barn och elever deltagit i Kartongmatchen. De har hjälpt till att öka återvinningen så att en tredjedel av alla dryckeskartonger återvinns. Skoltävlingen pågår samtidigt i både Sverige och Finland, allt för att öka återvinningen ännu mer. Nu kör vi!

Till anmälan

Just nu

8 583 deltagare

Återvinningsgrad

Senaste redovisade uppgifter

# data[].attributes.attachment_link.description
De senaste åren har närmare 200 000 barn och elever deltagit i Kartongmatchen. De har hjälpt till att öka återvinningen så att en tredjedel av alla dryckeskartonger återvinns. Skoltävlingen pågår samtidigt i både Sverige och Finland, allt för att öka återvinningen ännu mer. Nu kör vi!

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Sebastian har sportlov och bor i stan. Hans kusiner bor på landet och nu ska han hälsa på dem för att bo där över helgen. Sebastian funderar över vad de gör ute på landet hela dagarna. Morbror Bosse, som är bonde, berättar och vi får i ord och bild följa vad en bonde gör under ett år.

# data[].attributes.attachment_link.description
Sebastian har sportlov och bor i stan. Hans kusiner bor på landet och nu ska han hälsa på dem för att bo där över helgen. Sebastian funderar över vad de gör ute på landet hela dagarna. Morbror Bosse, som är bonde, berättar och vi får i ord och bild följa vad en bonde gör under ett år.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Ämnen: NO, biologi
Passar för: Åk 0-3
Tidsåtgång: cirka 50 minuter
Typ av material: Faktafilm och dokument för utskrift

Dokument för nedladdning:

Det här är en sorteringsövning i fyra steg

Eleverna sorterar djuren på valfritt sätt.

Redovisning av sorteringen.

Titta noga på några egenskaper hos djuren.

Se en film om hur forskare sorterar djur. Eleverna sorterar sedan djuren i groddjur, kräldjur, fåglar och däggdjur.

Labbet online är lektionsmaterial med stor elevaktivitet där det vetenskapliga arbetssättet och museets forskning är centrala delar.
Några lärare om Sortera djur

"Alla elever tyckte om övningen. Eleverna tyckte att det lät spännande att de fick undersöka som forskare." - Lärare i åk 1

"Klassen tyckte det var superkul och jag tror att de lärde sig mycket av det också." - Lärare i åk 1

"Eleverna tyckte det var jätteroligt. Jag själv tyckte att det var ett kul och lärorikt material. Vi jobbar mycket med konkret material så det passade bra in i mitt sätt att lära ut, praktiskt och med mycket rörelse." - Lärare i åk 3

ANDRA HAR ÄVEN TITTAT PÅ DET HÄR

# data[].attributes.attachment_link.title
Labbet online: Sortera djur - Naturhistoriska riksmuseet

# data[].attributes.attachment_link.description
Ämnen: NO, biologi Passar för: Åk 0-3 Tidsåtgång: cirka 50 minuter Typ av material: Faktafilm och dokument för utskrift Det här är en sorteringsövning i fyra steg Eleverna sorterar djuren på valfritt sätt. Redovisning av sorteringen. Titta noga på några egenskaper hos djuren. Se en film om hur forskare sorterar djur.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Tornseglare
Tornseglaren lever hela sitt liv i luften. Den äter i luften genom att flyga högt och långt och fånga små flugor och spindelungar. Den sover i luften, och parar sig i luften. När den ska ha ungar flyttar den in under en takpanna eller något annat högt och skyddat ställe. Men resten av tiden flyger den. Tornseglaren flyttar till Afrika på vintern, men ungarna föds på sommaren i norr.

Skata
Den svartvita skatan kan du se året om. Den bor gärna nära människor och bygger stora spretiga bon högt uppe i träden. Skatan äter lite vad som helst, gärna mat som människan har lämnat kvar, i sopor eller på marken. Skator är ganska högljudda, och det är lätt att höra deras "tja tja tja".

Koltrast
Koltrasten har en vacker sång, och du hör den ofta sjunga på morgonen eller kvällen. Det är hannen som sjunger, och sången är till för att jaga bort andra hannar. Hannen är svart med gul näbb, och honan är brun. Koltrasten bor i trädgårdar och tycker om att leta mask på gräsmattor, där kan du lätt se den. Koltrasten är vald till Sveriges nationalfågel för sin vackra sång.

Ringduva
Ringduvan brukade bo i skogen, men nu bor den ofta i stan. Den är lite klumpig på marken men flyger snabbt. Duvan äter gräs, frön och blad. Honan och hanen håller ihop hela livet, och de bygger spretiga bon av pinnar. Ungarna matas med mjölk, det är ovanligt för fåglar.

Talgoxe
Talgoxen kan både bo i skogen och i trädgårdar. Den är liten och har gult bröst. De trivs bäst i buskar och snår där de kan skydda sig. Talgoxen flyttar gärna in i fågelholkar för att lägga ägg. Talgoxen stannar kvar hela året, på sommaren äter den insekter och på vintern bär och frön. Gärna från ett fågelbord.

Har du sett några av de här fåglarna där du bor?

Källa: Alla fågelfakta kommer från boken "Se fåglar" av Ulf Nilsson och bilderna är ritade av Oskar Jonsson.

# data[].attributes.attachment_link.title
Fakta om fåglarna runt huset - Sagor i Barnradion

# data[].attributes.attachment_link.description
Tornseglare Tornseglaren lever hela sitt liv i luften. Den äter i luften genom att flyga högt och långt och fånga små flugor och spindelungar. Den sover i luften, och parar sig i luften. När den ska ha ungar flyttar den in under en takpanna eller något annat högt och skyddat ställe.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Bingobrickorna finns med 9 (3x3) rutor och 16 (4x4) rutor.

Använd samlarkorten för att lära er fakta om fåglarna i bingot och låt eleverna samla alla korten. Säkert kommer ni på roliga sätt att använda dem. Här nedanför ges några förslag på hur du kan låta eleverna arbeta vidare med samlarkorten.
Sorteringsövningar med samlarkorten
Tips: Hämta samlarkorten från lektionen om flyttfåglar (länk här nedanför) för att få fler kort att arbeta med.

Sortera fåglarna efter storlek som vingbredd, kroppslängd eller vikt. (matematik)

Sortera fåglarna efter hur de ser ut. Vilka liknar varandra? Vilka detaljer i utseendet sorterar ni efter? Gå gärna vidare med att ta reda på den vetenskapliga indelningen av fåglar i kråkfåglar, mesar, trastar och så vidare.

Ni kommer säkert på ännu fler sätt att arbeta med korten!

Extramaterial: Gör egen fågelmat
Se den korta filmen (15 sekunder) för att bli inspirerade och tillverka sedan egen fågelmat till fågelbordet. Passa på att spela vinterfågelbingo medan ni tittar på när fåglarna kalasar på er mat!

# data[].attributes.attachment_link.description
Bingobrickorna finns med 9 (3x3) rutor och 16 (4x4) rutor. Använd samlarkorten för att lära er fakta om fåglarna i bingot och låt eleverna samla alla korten. Säkert kommer ni på roliga sätt att använda dem. Här nedanför ges några förslag på hur du kan låta eleverna arbeta vidare med samlarkorten.

# data[].attributes.attachment_link.title
Tema bondgård | Bildkonst, Tema, Bondgård

# data[].attributes.attachment_link.description
2014-maj-17 - Denna pin hittades av Katarina. Hitta (och spara!) dina egna pins på Pinterest.

# data[].attributes.attachment_link.description
Hjälp oss besvara några frågor och få Bonden i skolan-prylar till din klass!

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
1. Talgoxe (Parus major)

Under alla de tolv åren med fågelräkningen Vinterfåglar Inpå Knuten har talgoxen varit den talrikaste arten på våra fågelmatningar. Den är dessutom inte bara talrikast, det är också den som finns på allra flest matningar. Mellan 97 och 98 procent av alla rapporter har med talgoxen. Men så är också talgoxen en mycket anpassningsbar fågel som finner sig väl tillrätta i människans närhet. Den trivs i villaområden och vid annan bebyggelse förutsatt att det finns holkar eller andra håligheter att bygga bo i. Den finns även i andra miljöer, men tätheterna är störst nära bebyggelse.

2. Blåmes (Cyanistes caeruleus)

Blåmesen kan sägas vara ett mycket gott exempel på uttrycket "liten men naggande god". Den är inte stor, men den är en tuffing. Vid fågelmatningar förmår den ofta jaga bort även större fåglar. Blåmesen är också en art som har expanderat ganska markant i Sverige under senare årtionden. Den har under denna tid spridit sig norrut i landet och även in mot fjällvärlden. Denna ökning har också inneburit att den under senare år lagt beslag på andraplatsen i denna fågelräkning. Blåmesen är en populär fågel - när det härom året röstades om en svensk nationalfågel, kom blåmesen på tredje plats.

Artikelförfattaren är bosatt i Halmstad och är journalist med stort natur- och fågelintresse. Detta intresse har han haft sedan barnsben och det har knappast blivit mindre med åren, snarare tvärtom. Det senaste kvartsseklet har han arbetat för Sveriges Ornitologiska Förening och då bland annat varit huvudansvarig för fågelräkningen Vinterfåglar Inpå Knuten. Favoritfågeln är annars en utpräglad flyttfågel, nämligen tornseglaren (eller tornsvalan): "Det är en fågel som likt ingen annan sätter sin prägel på svenska sommarkvällar när den ljudligt skriande far omkring över himlavalvet".

# data[].attributes.attachment_link.description
1. Talgoxe (Parus major) Under alla de tolv åren med fågelräkningen Vinterfåglar Inpå Knuten har talgoxen varit den talrikaste arten på våra fågelmatningar. Den är dessutom inte bara talrikast, det är också den som finns på allra flest matningar. Mellan 97 och 98 procent av alla rapporter har med talgoxen.

# data[].attributes.body
Naturskyddsföreningen

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Ämnen: Sv, Bi, Idh

Nyckelord: Alfabetet, biologisk mångfald, artbestämning, observationer i närmiljön, lek och rörelse i naturmiljö.

Syfte och bakgrund

Tanken med denna aktivitet är att eleverna på ett lustfyllt sätt ska samla ord i sitt närområde. Dels för att öka sitt ordförråd och sin kunskap om olika arter men också för att öppna ögonen för detaljer och öka kunskapen om den biologiska mångfalden inom ett begränsat område.

Eleverna utmanas i sin ordkunskap när ett löv lagts på bokstaven L och de hittar ytterligare löv som de vill lägga på duken. Då behöver de veta vad trädet eller busken heter. Kanske kan de lägga Eklöv, Björklöv eller Asplöv. Med kunskap om detaljer kan trädens olika delar ge olika ord som till exempel Knopp, Skott, Skaft, Blad, Barr, Kvist, Gren, Bark och Näver.

Med insamling av adjektiv utmanas eleverna att använda fler sinnen än synen. Vid första anblick beskrivs kanske barken som Brun men om eleverna använder känseln kan ord som Skrovlig, Len, Lätt, Porös, Hård och Spröd användas.

Material

En vit duk med alfabetet per grupp. Alfabetet skrivs i sex gånger fem eller sju gånger fyra rader. Duken kan vara 50 x 50 cm och gjord av exempelvis duschdraperi, lakan eller vaxduk.

Genomförande

Eleverna delas in i grupper. Storleken på grupperna kan variera, men tre till fem personer brukar vara lämpligt för att alla ska vara aktiva. Varje grupp får en ABC-duk som de placerar på marken. Grupperna placerar sig så att de inte stör varandra men att de ändå är så pass nära att du som pedagog kan gå runt och iaktta och lyssna på eleverna.

Uppgiften är att på en bestämd tid samla in naturföremål och placera dem på ABC-duken efter föremålets begynnelsebokstav (substantiv). Det gäller att lägga ett föremål per bokstav och försöka fylla så stor del av duken som möjligt.

Det går också att göra övningen med adjektiv som ska läggas på rätt bokstav eller att de båda ordklasserna kombineras. För snabba elever kan ytterligare utmaning vara att både adjektiv och substantiv ska börja på samma bokstav, till exempel: stor sten, mjuk mossa, liten lav, blanka blåbär och gröna granbarr.

Låt de olika grupperna parvis visa sina ABC-dukar med föremålen för varandra. Den ena gruppen kan gissa vilka orden är innan den andra gruppen berättar hur de tänkt.

Varianter

Det går att formulera uppgiften som en tävling och då kan varje avklarad bokstav ge en poäng och två poäng för föremål som gruppen lyckats lägga på duken efter dess artnamn. Ett annat alternativ är att göra övningen som Bingo, men fundera först på om tävlingsmomentet gynnar elevernas lärande.

Gör aktiviteten med andra språk, exempelvis minoritetspråken, de nordiska språken eller blanda flera språk beroende på språkkunskaperna hos eleverna.

Fler sätt att arbeta med bokstäver utomhus finns i boken Att lära in svenska ute. Mer information hos Naturskoleföreningen.

Gör samma aktivitet på olika platser. Dokumentera och jämför. Hur såg alfabetet ut på skolgården och i skogen?

Arbeta vidare och diskussion

Lägg föremålen i ordning där begynnelsebokstäverna bildar ett nytt ord. Grupperna gissar på varandras ord.

Gör ordormar där sista bokstaven i ena föremålet ska vara samma som första bokstaven i andra ordet; till exempel sten - nypon - näver. Snabba elever kan utmanas att göra en ordcirkel.

Skapa en tavla med alla föremål och fotografera.

Gör en ordlista över närområdet. Använd orden i skapandet av texter. Det kan vara berättelser, sakprosa, dikter eller vad som är aktuellt för eleverna.

© Robert Lättman-Masch och Mats Wejdmark, Nynäshamns Naturskola.

Lgr 11

Svenska
Genom undervisningen i ämnet svenska ska eleverna ges förutsättningar att utveckla sin förmåga att

formulera sig och kommunicera i tal och skrift.
Centralt innehåll åk 1-3

Alfabetet och alfabetisk ordning.

Sambandet mellan ljud och bokstav.

Muntliga presentationer och muntligt berättande om vardagsnära ämnen för olika mottagare. Bilder, digitala medier och verktyg samt andra hjälpmedel som kan stödja presentationer.

Biologi
Centralt innehåll åk 1-3

Djur och växter i närmiljön och hur de kan sorteras, grupperas och artbestämmas samt namn på några vanligt förekommande arter.

Enkla fältstudier och observationer i närmiljön.

Idrott och hälsa
Genom undervisningen i ämnet idrott och hälsa ska eleverna ges förutsättningar att utveckla sin förmåga att

röra sig allsidigt i olika fysiska sammanhang.
Centralt innehåll

Lekar och rörelse i natur- och utemiljö.

# data[].attributes.attachment_link.description
Nyckelord: Alfabetet, biologisk mångfald, artbestämning, observationer i närmiljön, lek och rörelse i naturmiljö. Tanken med denna aktivitet är att eleverna på ett lustfyllt sätt ska samla ord i sitt närområde. Dels för att öka sitt ordförråd och sin kunskap om olika arter men också för att öppna ögonen för detaljer och öka kunskapen om den biologiska mångfalden inom ett begränsat område.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Formen på ett föremål kan förändras på många olika sätt, till exempel genom att vi vrider, värmer, töjer eller kyler det. I det här utbildningsklippet går vi igenom olika metoder för att ändra på ett föremål.
Ett utbildningsklipp som väcker experimentlusten och ökar förståelsen för hur du förändrar olika material!

LÄROPLANSMÅL
Förskolan ska sträva efter att varje barn:
- utvecklar sin förmåga att urskilja, utforska, dokumentera, ställa frågor om och samtala om naturvetenskap,
- utvecklar sin förmåga att urskilja teknik i vardagen och utforska hur enkel teknik fungerar,
- utvecklar sin förmåga att bygga, skapa och konstruera med hjälp av olika tekniker, material och redskap

Undervisningen i fysik ska behandla följande centrala innehåll i årskurs 1-3

Ur ämnets syfte:
- Utveckla kunskaper om fysikaliska sammanhang och nyfikenhet på och intresse för att undersöka omvärlden.
- Ställa frågor om fysikaliska företeelser och sammanhang utifrån egna upplevelser och aktuella händelser.

Ur det centrala innehållet:
Material och ämnen i vår omgivning
- Materials egenskaper och hur material och föremål kan sorteras efter egenskaperna utseende, magnetism, ledningsförmåga och om de flyter eller sjunker i vatten.

Undervisningen i fysik ska behandla följande centrala innehåll i årskurs 4-6

Fysiken och vardagslivet
- Energiflöden mellan föremål som har olika temperatur. Hur man kan påverka energiflödet, till exempel med hjälp av kläder, termos och husisolering.

Undervisningen i kemi ska behandla följande centrala innehåll i årskurs 4-6

Ur ämnets syfte:
Kemin i naturen
- Indelningen av ämnen och material utifrån egenskaperna utseende, ledningsförmåga, löslighet, brännbarhet, surt eller basiskt.
- Fotosyntes, förbränning och några andra grundläggande kemiska reaktioner.

# data[].attributes.attachment_link.description
Formen på ett föremål kan förändras på många olika sätt, till exempel genom att vi vrider, värmer, töjer eller kyler det. I det här utbildningsklippet går vi igenom olika metoder för att ändra på ett föremål. Ett utbildningsklipp som väcker experimentlusten och ökar förståelsen för hur du förändrar olika material!

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Varje dag använder du olika föremål - men har du någonsin tänkt på vad de består av? Eller varför olika material kan vara hårda, mjuka eller tänjbara? Det här utbildningsklippet förklarar på ett enkelt sätt vad som är speciellt med olika material - och ökar förståelsen för varför det är viktigt att välja rätt material i rätt sammanhang.
Ett utbildningsklipp som introducerar ämnet fysik och väcker nyfikenhet om materials olika egenskaper!

LÄROPLANSMÅL
Förskolan ska sträva efter att varje barn:
- utvecklar sin förmåga att urskilja, utforska, dokumentera, ställa frågor om och samtala om naturvetenskap,
- utvecklar sin förmåga att urskilja teknik i vardagen och utforska hur enkel teknik fungerar,
- utvecklar sin förmåga att bygga, skapa och konstruera med hjälp av olika tekniker, material och redskap

Undervisningen i fysik ska behandla följande centrala innehåll i årskurs 1-3

Ur ämnets syfte:
- Utveckla kunskaper om fysikaliska sammanhang och nyfikenhet på och intresse för att undersöka omvärlden.
- Ställa frågor om fysikaliska företeelser och sammanhang utifrån egna upplevelser och aktuella händelser.

Ur det centrala innehållet:
Material och ämnen i vår omgivning
- Materials egenskaper och hur material och föremål kan sorteras efter egenskaperna utseende, magnetism, ledningsförmåga och om de flyter eller sjunker i vatten.
- Människors användning och utveckling av olika material genom historien. Vilka material olika vardagliga föremål är tillverkade av och hur de kan källsorteras.

# data[].attributes.attachment_link.description
Varje dag använder du olika föremål - men har du någonsin tänkt på vad de består av? Eller varför olika material kan vara hårda, mjuka eller tänjbara? Det här utbildningsklippet förklarar på ett enkelt sätt vad som är speciellt med olika material - och ökar förståelsen för varför det är viktigt att välja rätt material i rätt sammanhang.

# data[].attributes.attachment_link.description
English Español 한국어 日本語 Deutsch Português Français Magyar Italiano

# data[].attributes.body
Film fåglar

# data[].attributes.attachment_link.description
Domherren, talgoxen, rödhaken, bergfinken och blåmesen är några av de fåglar som stannar kvar i norden över vintern. I filmen visas hur man kan hjälpa fåglarna att överleva vinterns kyla genom att göra ordning fågelbord och se till att det finns lämpligt foder.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
I dessa Nobeltider kan det vara lämpligt att fundera på hur vi kan väcka elevers intresse för naturen och forskning om den. Alla vet att struktur och arbetsro är viktigt, men även motivation. Det är emellertid en svårförklarad talang att väcka elevernas nyfikenhet och stimulera deras egen motivation att lära sig mer. Nu har jag hittat ett bra exempel.

I februari släppte UR serien "NO-tv" som har utgångspunkt i ämnena fysik och kemi. Serien handlar om privatdetektiven Charlotte Holmes och hennes assistent Dr Watson som löser olika fysikmysterier tillsammans. Seriens pedagogiska syfte är att koppla de naturvetenskapliga ämnena till elevernas vardag på ett lekfullt sätt.

Jag upptäckte serien i våras och tänkte redan då att den skulle passa mina elever. Innehållet i serien matchar flera delar av det centrala innehållet i no för åk. 1-3. Serien är samtidigt rolig och förklarar fysikaliska begrepp på ett pedagogiskt sätt som barnen förstår. Det finns tio olika avsnitt som handlar om fenomen som friktion, magnetism, ljud, ljus och tyngdkraft. Min tanke är att utgå ifrån avsnitten och sedan planera ett experiment eller annan aktivitet till. Innehållet i planeringen kommer säkert att ändras under tiden, men just nu ser jag följande arbetsgång:

1. Titta på ett avsnitt i serien "NO Tv " på UR play.

2. Diskutera innehållet. Vad hände i avsnittet?

3. Skriv ned tankarna, t.ex. i gemensam tankekarta på whiteboarden eller med bildstöd i Widgit online.

4. Gör en aktivitet knutet till avsnittet. Det kan vara ett experiment, t.ex. att undersöka magnetiska egenskaper i olika föremål i klassrummet.

5. Ställ hypoteser och samtala om det som händer i grupp, par och/eller enskilt. Dokumentera tankarna och slutsatserna i enkel labbrapport.

# data[].attributes.attachment_link.description
I dessa Nobeltider kan det vara lämpligt att fundera på hur vi kan väcka elevers intresse för naturen och forskning om den. I våras kom Utbildningsradions serie No-tv. I den visas naturvetenskapliga fenomen och begrepp på ett lekfullt sätt. I detta inlägg berättar jag hur jag planerar att använda mig av serien i min undervisning.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Kemilektioner för grundskolan är uppbyggda kring tolv olika teman. Genom att arbeta med teman blir det tydligt att kemin finns överallt och att det behövs kemisk kunskap inom de mest skilda samhällsfunktioner. Varje lektion är uppbyggd kring ett experimenten som passar till årskurserna 4-6. I varje avsnitt finns även experiment som passar för årskurser 1-3.

Det finns många förslag på experiment att hämta på nätet. Det som skiljer Kemilektioner för grundskolan från annat material är att lektionerna även innehåller pedagogiska tips. Kemilektionerna togs fram under Kemins år 2011 men är fortfarande lika aktuella. Materialet är sammanställt av Bodil Nilsson. Bodil har tidigare undervisat om didaktik och naturvetenskap på Lärarutbildningen vid Stockholms Universitet (tidigare Lärarhögskolan i Stockholm). Numera är Bodil aktiv i Föreningen LMNT - Lärare i Matematik, Naturvetenskap och Teknik.

# data[].attributes.attachment_link.description
Kemilektioner för grundskolan är uppbyggda kring tolv olika teman. Genom att arbeta med teman blir det tydligt att kemin finns överallt och att det behövs kemisk kunskap inom de mest skilda samhällsfunktioner. Varje lektion är uppbyggd kring ett experimenten som passar till årskurserna 4-6. I varje avsnitt finns även experiment som passar för årskurser 1-3.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Experimentsida Läskigt med Navet Förklaringar, tips mm Läskigt med Navet Om du har missat några av Navets sidor i BT är det här du ska leta. Nedan hittar du alla sidor ifrån början, september 2015: Lycka till med dina experiment! Experimentsida "Brandsäkra med Navet" 151121 Experimentsida "Brandsäkra med Navet" 151121 lättläst Förklaringar, tips mm "Brandsäkra med Navet" Förklaringar, tips mm "Brandsäkra med Navet" lättläst Experimentsida "Före-jul-kemi med Navet" Förklaringar, tips mm "Före-jul-kemi med Navet" Experimentsida "Fira Navets Newtonjul" Förklaringar, tips mm "Fira Navets Newtonjul" Experimentsida "Bubbel och raketer med Navet" Förklaringar, tips mm "Bubbel och raketer med Navet" Experimentsida "Stjärnskådning med Navet" Förklaringar, tips mm "Stjärnskådning med Navet" Experimentsida "Kylslaget med Navet" Förklaringar, tips mm "Kylslaget med Navet" Experimentsida "Sportlov med Navet" Förklaringar, tips mm "Sportlov med Navet" Experimentsida "Fira Pi-dagen med NAVET" Förklaringar, tips mm "Fira Pi-dagen med NAVET" Experimentsida "Navets Påskexperiment med Tunda&Triton" Förklaringar, tips mm "Navets Påskexperiment med Tunda&Triton" Experimentsida "Naturligt med Navet" Förklaringar, tips mm "Naturligt med Navet" Experimentsida Star Wars med Navet Experimentsida "Bubbla med Navet" Förklaringar, tips mm "Bubbla med Navet" Experimentsida "(Bi)ologi med Navet" Experimentsida "Far & Flyg med Navet i sommar" Förklaringar, tips mm "Far & Flyg med Navet i sommar" Experimentsida "Ta dig tid med Navet" Förklaringar, tips mm "Ta dig tid med Navet" Experimentsida "Matematik och problemlösning med Navet" Förklaringar, tips mm "Matematik och problemlösning med Navet" Experimentsida "Naturfärg m Navet" Förklaringar, tips mm "Naturfärg med Navet" Experimentsida "Rör på Kroppen med Navet" Förklaringar, tips mm "Rör på Kroppen med Navet" Experimentsida "Fira vegetariska världsdagen med Navet" Förklaringar, tips mm "Fira vegetariska världsdagen med Navet" Experimentsida "Hälsa på kemins dagar med Navet" Förklaringar, tips mm "Hälsa på kemins dagar med Navet" Experimentsida "Blod, spöken och fladdermöss med Navet" Förklaringar, tips mm "Blod spöken och fladdermöss med Navet" Experimentsida "Helt förvillande med Navet" Förklaringar,tips mm "Helt förvillande med Navet" Experimentsida Navets Experiment i Advent Förklaringar, tips mm "Navets experiment i advent" Experimentsida "Fira Nobeldagen med Navet" Förklaringar, tips mm "Fira Nobeldagen med Navet Experimentsida God Jul Förklaringar, tips mm "God Jul" Experimentsida Knäck kod med Navet Förklaringar, tips mm "Knäck kod med Navet" Experimentsida Fira Popcorndagen med Navet Förklaringar, tips mm, Fira Popcorndagen med Navet Experimentsida Ljud och Oljud med Navet Förklaringar, tips mm Ljud och Oljud med Navet Experimentsida Geometriska former med Navet Förklaringar, tips mm Geometriska former med Navet Experimentsida "Väck sinnena med Navet" Förklaringar, tips mm "Väck sinnena med Navet" Experimentsida "Väck sinnena med Navet 2" Förklaringar, tips mm "Väck sinnena med Navet 2" Experimentsida "Skoja till det med Navet" Förklaringar, tips mm "Skoja till det med Navet" Experimentsida "Djupdykning med Navet" Förklaringar, tips mm "Djupdykning med Navet" Experimentsida "Uteaktiviteter med Navet" Förklaringar, tips mm "Uteaktiviteter med Navet" Experimentsida "Skönt, grönt med Navet" Förklaringar, tips mm "Skönt, grönt med Navet" Experimentsida "Varmt&skönt med Navet" Förklaringar. tips mm "Varmt & skönt med Navet" Experimentsida "Megastort med Navet" Förklaringar, tips mm "Megastort med Navet" Experimentsida "Skolstart med Navet" 170819 Förklarigar, tips mm "Skolstart med Navet" 170819 No Limit med Navet Förklaringar, tips mm No Limit med Navet Återvinning och Kretslopp med Navet Förklaringat, Tips mm Återvinning och Kretslopp med Navet Klurig matematik med Navet Förklaringar, tips mm "Klurig matematik med Navet" Fira kemins dag 2017 med Navet Förklaringar, tips mm "Fira kemins dag 2017 med Navet" Förbered Halloween med Navet Förklaringar, tips mm "Förbered Hallowen med Navet" Chokladfrossa med Navet Förklaringar, tips mm "Chokladfrossa med Navet" Räkna med Fibonacci Förklaringar, tips mm "Räkna med Fibonacci" Rörligt med Navet Förklaringar, tips mm "Rörligt med Navet" Julpyssel med Navet Förklaringar, tips mm "Julpyssel med Navet" Experimentsida "Vinterfåglar med Navet" Matkemi med Navet Förklaringar, tips mm "Matkemi med Navet" Ladda för sportlov med Navet Förklaringar,tips mm Ladda för sportlov med Navet Navet och vårt klimat Förklaringar, tips mm "Navet och vårt klimat" Fira pi-dagen med Navet Förklaringar, tips mm "Fira pi-dagen med Navet" Experimentsida "Påskspecial med Navet" Förklaringar, tips mm "Påskspecial med Navet" Experimentsida Earthday och plast Förklaringar, tips mm Earthday och plast Experimentsida Gärna Hjärna Förklaringar, tips mm Gärna Hjärna Aktivitetssida Biologisk Mångfald- spindlar 2018 Experimentsida Sol, vind och vatten Förklaringar tips mm Sol, vind och vatten Experimentsida Illusioner Experimentsida "Kluriga spel" Förklaringar, tips mm "Kluriga spel" Experimentsida Läskunnighetsdagen Förklaringar, tips mm Läskunnighetsdagen "Återanvänd med Navet" Förklaringar, tips mm "Återanvänd med Navet" Experimentsida "Gräddtårtans dag" Förklaringar, tips mm "Gräddtårtans dag" Experimentsida "Livsviktig kemi" Förklaringar, tips mm "Livsviktig kemi" Experimentsida "Ljus och mörker" Experimentsida Balans och jämvikt Förklaringar, tips mm Balans och jämvikt Experimentsida "På kanelen med Navet" Förklaringar, tips mm "På kanelen med Navet" Experimentsida "Pynta rätt med Navet" Experimentsida "GottNyttÅr" Förklaringar, tips mm "GottNyttÅr" Experimentsida "Fira drakar" Förklaringar, tips mm "Fira drakar" Experimentsida "Iskallt med Navet" Förklaringar, tips mm "Iskallt med Navet" Experimentsida sportlov med Navet Förklaringar, tips mm sportlov med Navet Experimentsida "Förbered Vasaloppet med Navet" Förklaringar, tips mm "Förbered Vasaloppet med Navet" Experimentsida "Fira pi-dagen" Förklaringar, tips mm "Fira pi-dagen" Experimentsida "Leta vårtecken" Förklaringar, tips, mm "Leta vårtecken" Aktivitetssida "Fira periodiska systemet" Förklaringar, tips mm "Fira periodiska systemet" Experimentsida Äggspecial med Navet May the fourth med Navet Experimentsida "Vi rullar med Navet" Förklaringar, tips mm "Vi rullar med Navet Experimentsida "Mjölkens dag" Förklaringar, tips mm "Mjölkens dag" Experimentsida "Blommor" Förklaringar, tips mm "Blommor" Experimentsida "Svamp" Förklaringar, tips mm " Svamp" Experimentsida Geologiska Kretslopp Förklaringar, tips mm Geologiska Kretslopp Experimentsida Astronomins dag Förklaringar, tips mm Astronomins dag Experimentsida Ada Lovelacedagen Förklaringar, tips mm Ada Lovelacedagen Experimentsida Fladdermöss Förklaringar, tips, mm Fladdermöss Experimentsida Ljud Förklaringar, tips mm Ljud Experimentsida Lys upp med Navet Förklaringar, tips mm Lys upp med Navet Experimentsida Julbak med Navet Förklaringar, tips mm Julbak med Navet Experimentsida Inför jul Förklaringar, tips mm Inför jul Experimentsida Pippi på fåglar Experimentsida Sportlovsbalans med Navet Förklaringar tips mm Sportlovsbalans med Navet Experimentsida Fira isbjörnar med Navet Förklaringar, tips mm Fira isbjörnar med Navet Experimentsida inför pi-dagen med Navet Förklaringar, tips mm Inför pi-dagen med Navet Experimentsida BT 100 sidor Förklaringar, tips mm BT 100 sidor Inför påsk med Navet Förklaringar, tips mm Inför påsk med Navet Ut(e)maningar med Navet Förklaringar, tips mm Ut(e)maningar med Navet Harry Potter med Navet Förklaringar, tips mm Harry Potter dagen Experimentsida Odling Förklaringar, tips mm Odling Experimentsida Utematematik Förklaringar, tips mm Utematematik Experimentsida Sommarkul 2020 Förklaringar, tips mm Sommarkul 2020 Experimentsida Testa båtar Förklaringar, tips mm Testa båtar Förklaringar, tips mm No Limit Experimentsida Astronomins dag Förklaringar, tips mm Astronomins dag Experimentsida Kemins Dag Förklaringar, tips mm Kemins Dag

# data[].attributes.attachment_link.title
Navet Science Center - Navet & Borås Tidning

# data[].attributes.attachment_link.description
Senaste BT-sidan med spännande experiment och klurigheter hittar du här: Experimentsida Läskigt med Navet Förklaringar, tips mm Läskigt med Navet Recept Gatukritor Om du har missat några av Navets sidor i BT är det här du ska leta. Nedan hittar du alla sidor ifrån början, september 2015: Lycka till med dina experiment!

# data[].attributes.attachment_link.description
Grön i labbet - Berta lär ut kemi till de yngsta Grön i labbet är en programserie för barn i åldern 4-8 år. I varje avsnitt visar drakflickan Berta ett nytt kemiexperiment. De är tillräckligt enkla för att den som är "grön i labbet" ändå ska kunna genomföra dem.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Du ska få lära dig:

vad ett yrke är och skillnaden mellan yrken

vad samhällsfunktioner är

vad räddningstjänsten gör och dess funktioner

om lön, inkomst och pengar

Vi kommer att:

göra ett venndiagram för att demonstrera skillnader och likheter

intervjua föräldrar om deras yrken

resonera, diskutera och argumentera

se på film

lära oss mer om Färgelanda kommun och vilka yrken som finns där

dokumentera skriftligt

Du visar dina kunskaper genom att:

göra ett venn-diagram om yrken

deltaga aktivt i diskussioner och svarar på frågor

gör arbetsuppgifterna som hör till arbetsområdet

intervjua dina föräldrar om deras yrken

Innehåll

Avsnitt 1

Kopplingar till läroplan

Syfte - Samhällskunskap reflektera över hur individer och samhällen formas, förändras och samverkar,

Syfte - Samhällskunskap uttrycka och värdera olika ståndpunkter i till exempel aktuella samhällsfrågor och argumentera utifrån fakta, värderingar och olika perspektiv,

Matriser

So - samhällsfunktioner och yrken vt-16

Öva mer

Jag kan

Jag är säker

Ny rubrik

Öva mer

Jag kan

Jag är säker

# data[].attributes.attachment_link.title
Pedagogisk planering i Skolbanken: So - samhällsfunktioner och yrken vt-16

# data[].attributes.attachment_link.description
vad ett yrke är och skillnaden mellan yrken vad samhällsfunktioner är vad räddningstjänsten gör och dess funktioner om lön, inkomst och pengar göra ett venndiagram för att demonstrera skillnader och likheter intervjua föräldrar om deras yrken resonera, diskutera och argumentera se på film lära oss mer om Färgelanda kommun och

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Vi fryser inte, men vi svälter! Så ser livet ut för däggdjur och fåglar i vinternaturen. Snön är ett hinder för rådjuret, men underlättar för lodjuret som flyter ovanpå med sina breda tassar.

Djur fryser oftast inte ihjäl när det är kallt ute. Men de kan svälta ihjäl för att det är ont om mat, eller för att de inte kommer åt den under snön. Vintern är en bister tid för de flesta arter, många djur dör och bestånden är oftast mycket mindre när våren väl kommer än de var hösten innan.

Djuren har olika strategier för att klara vintern. Älgar och rådjur äter sig feta på hösten och bygger upp energireserver. Grävlingar och björnar skruvar ned ämnesomsättningen och går i ide. Skator, ekorrar och mårdar lägger upp förråd för vintern. Fjällräven, skogsharen och hermelinen byter till en varmare vit vinterpäls, som också ger ett bra kamouflage så länge snön ligger.

Vintertid lägger de flesta arter om diet. De får hålla till godo med det vinternaturen har att erbjuda: kvistar i stället för blad för rådjuret, kadaver istället för färskt byte för örn, mård och fjällräv, gnagare i stället för insekter eller bär för rödräven.

Naturfotografen Göran Ekström fick priset "Årets Naturfotograf 2014". Här har han fångat nordiska däggdjur och fåglar mitt i sina vinterbestyr.

(BILDEN OVAN): Under vintern lever kungsörnen på hare, skogsfågel och kadaver som de stora rovdjuren slagit. Den trivs bäst i fjäll och orörda storskogar där det finns höga och kraftiga boträd. Arten är känslig för störningar och hotad.

Björnen sover inte, den har vintervila. Kroppstemperaturen sänks bara ett par grader i den kompakta kroppen. Den kan lätt vakna även i den kallaste vinter och lämna idet för en kortare utflykt. Under hösten äter björnen upp sig och lägger på ett fettlager som ska räcka vintern igenom.

Rödräven är en riktig allätare, men på vintern står mest smågnagare och harar på menyn. Den byter till tjock-are päls inför vintern och bryr sig inte mycket om kyla.

Till skillnad från fältharen blir skogsharen vit om vintern, det ger ett bra skydd när det är snö. Harens tänder är vassa som stämjärn, och knipsar enkelt av grenar och skott.

Rådjur är dåligt anpassade till djup snö. Deras smala klövar sjunker ner och de har svårt att komma åt födan. Hårda vintrar dör många djur. Under vintern lever de främst på ljung och bärris.

Fjällräven är en riktig köldspecialist, de vita håren i vinterpälsen är luftfyllda för extra god isolering. Men mat kan det vara knappt om. Kadaver efter rovdjursslagna älgar och renar är en viktig vinterföda.

Skator håller ihop i livslånga par, men på vintern samlas de gärna i kringstrykande flockar. De är verkliga allätare, äter även as.

Måleriska bilder

"I hans bilder framstår den jämtländska naturen lika exotisk som savannen i Serengeti. Djurbilderna är klassiska och ibland måleriska."

Så motiverade Naturvårdsverket att Göran Ekström utsågs till årets naturfotograf 2014. Han bor i Jämtland och är naturfotograf på heltid sedan 40 år tillbaka.

- Det viktigaste är att känna sin kamera och sina marker, veta var man ska sätta sig på pass och vad olika ljud och lukter betyder.

Bilderna tar Göran Ekström gärna från ett gömsle eller med en fjärrstyrd kamera för att kunna komma nära utan att störa.

- Jägaren med bössa har nog lättare än fotografen, ska man ha bra bilder är det så mycket som ska stämma: djurets beteende, ljus och bakgrund. Det gäller att läsa av djurens signaler.

UTRUSTNING:

Nikon D700 och D800, helst normaloptik. Egenkonstruerad fjärrstyrning. Fotolampor.
LÄS MER: Så drabbas djuren av den milda vintern

# data[].attributes.attachment_link.title
Så lever djuren om vintern - Sveriges Natur

# data[].attributes.attachment_link.description
Vi fryser inte, men vi svälter! Så ser livet ut för däggdjur och fåglar i vinternaturen. Snön är ett hinder för rådjuret, men underlättar för lodjuret som flyter ovanpå med sina breda tassar.

# data[].attributes.body
https://sli.se/apps/sli/prodsearch.php?db=3&selsubtype=7&sort=SORT_REL&search=Djuren om vintern&availonly=true&ursa=false&taud=2&edty=VIDEOSTREAM&movl=3

# data[].attributes.attachment_link.description
Vintern i fjällen kan vara kall och blåsig, men också väldigt spännande och vacker. Snöstormar, djup snö och brist på föda gör att många djur måste anpassa sig till klimatet för att överleva. Hur gör djuren för att klara sig? I denna storslagna film får vi träffa bland annat älgar, renar,...

# data[].attributes.attachment_link.description
Vintern i fjällen kan vara kall och blåsig, men också väldigt spännande och vacker. Snöstormar, djup snö och brist på föda gör att många djur måste anpassa sig till klimatet för att överleva. Hur gör djuren för att klara sig? I denna storslagna film får vi träffa bland annat älgar, renar,...

# data[].attributes.body
Film fåglar

# data[].attributes.attachment_link.description
Domherren, talgoxen, rödhaken, bergfinken och blåmesen är några av de fåglar som stannar kvar i norden över vintern. I filmen visas hur man kan hjälpa fåglarna att överleva vinterns kyla genom att göra ordning fågelbord och se till att det finns lämpligt foder.

# data[].attributes.attachment_link.description
English Español 한국어 日本語 Deutsch Português Français Magyar Italiano

# data[].attributes.body
Det är densiteten hos ett föremål som bestämmer om det kan flyta eller inte. ... Alla ämnen med densitet lägre än vatten flyter, medan de ämnen som har högre densitet än vatten sjunker. Men detta förklarar inte hur en järnbåt kan flyta eftersom järn har en betydligt högre densitet än vatten.

# data[].attributes.body
Flytkraft är en kropps förmåga att kunna bära sig själv i vätska (eller annat medium). Det är ett vanligt uttryck vid t.ex. skeppsbyggande. Förhållandet, känt som Arkimedes princip, innebär att en kropp som sänks ned i en vätska påverkas av en lyftkraft som är lika stor som den undanträngda vätskans tyngd.

Detta har till följd att om ett föremål tränger undan vatten som väger mer än föremålets egen massa, kommer det att flyta. Om ett föremål tränger undan vatten som väger mindre än föremålets massa, kommer det att sjunka. Om ett föremål tränger undan vatten som väger lika mycket som föremålets massa, kommer det att sväva.

Resonemanget ovan gäller också i luft eller andra vätskor och gaser, exempelvis för luftballonger.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Syfte

Övningens syfte är att öva sin förmåga att ställa en hypotes, pröva sin hypotes och analysera vad som hände och varför. Syftet är också att förstå begreppet densitet, för att sedan kunna förstå varför olika material flyter trots sin densitet. Vilka föremål flyter i vatten och vilka sjunker?

Läraren reflekterar

Övningen fångade eleverna mycket bra, då det är "på riktigt" och de praktiskt fick testa sina hypoteser. Jag har gjort den här lektionen både tillsammans i halvklass och i smågrupper. De diskussioner som uppkom i halvklass var mycket goda och fungerade bättre än att dela upp elverna i mindre grupper. Jag har gjort den här lektionen i årskurs 2.

Metod och arbetsuppgifter

Plocka fram ett antal föremål av olika material samt en stor balja med vatten. Gå igenom vad en hypotes är, dvs en gissning av vad som ska hända. Rita upp en enkel tabell på tavlan med rubrikerna "Föremål", "Hypotes" och "Vad hände". Eleverna kopierar tabellen. Visa hur undersökningen går till med ett eller flera föremål. Låt alla elever skriva in sin hypotes i protokollet. Be sedan en eleven komma fram och testa. Vilket resultat fick vi? Stämde hypotesen? När eleverna förstår hur de ska göra kan de sätta igång och föra in sina hypoteser och resultat i tabellen.

Att gå vidare

Låt eleverna fundera på varför vissa föremål flyter och andra inte. Led in eleverna på spåret densitet, dvs att olika ämnen väger olika mycket. Visa med exempel som är ungefär lika stora, t ex en penna och ett järnrör i pennstorlek. Låt eleverna observera föremål i samma storlek och gissa vilket som väger mest. Undersök om hypoteserna stämde.

Att gå vidare ett steg till

Förhoppningsvis upptäcker eleverna att järn (eller stål) har hög densitet. Låt eleverna fundera på hur det är möjligt att båtar av stål kan flyta. Dela ut små klumpar av modellera. "Låtsas" att det är formbart stål. Låt eleverna testa om "stålklumpen" flyter. Vad måste eleverna göra för att "stålklumpen" ska flyta?

Lgr 11 Förmåga

Genomföra systematiska undersökningar i fysik.

Centralt innehåll

Materials egenskaper och hur material och föremål kan sorteras efter egenskaperna utseende, magnetism, ledningsförmåga och om de flyter eller sjunker i vatten.

Kunskapskrav

Eleven beskriver vad några olika föremål är tillverkade av för material. Utifrån tydliga instruktioner kan eleven utföra fältstudier och andra typer av enkla undersökningar som handlar om naturen och människan, kraft och rörelse samt vatten och luft.

# data[].attributes.attachment_link.title
Vilka föremål flyter och sjunker? - Lektionsbanken.se

# data[].attributes.attachment_link.description
Övningens syfte är att öva sin förmåga att ställa en hypotes, pröva sin hypotes och analysera vad som hände och varför. Syftet är också att förstå begreppet densitet, för att sedan kunna förstå varför olika material flyter trots sin densitet. Vilka föremål flyter i vatten och vilka sjunker?

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Countries outside of Sweden only have access to the free downloadable materials.

Den här planeringsmallen använder jag som planeringsmall vid planering för ett nytt arbetsområde/tema.

Den bygger på att den ska vara enkel att fylla i MEN det ska vara lätt för eleverna att se vad det är de ska lära sig.

Denna sitter även uppe i klassrummet på ämnesplanschen på vår dörr under hela vårt arbetsområde för att elever ska se.

Du får en länk till ett Google dokument som du får göra en kopia av så att du får ditt eget dokument att skriva i.
Detta material har laddats ned: 1648 gånger

# data[].attributes.attachment_link.title
Planeringsmall för ämnesplanering - redigerbar

# data[].attributes.attachment_link.description
Countries outside of Sweden only have access to the free downloadable materials. Den här planeringsmallen använder jag som planeringsmall vid planering för ett nytt arbetsområde/tema. Den bygger på att den ska vara enkel att fylla i MEN det ska vara lätt för eleverna att se vad det är de ska lära sig.

# data[].attributes.attachment_link.title
Djurverket | Om djur för barn i förskolan | UR Play

# data[].attributes.attachment_link.description
Om djur och natur för barn i förskolan. Tv-serie i 16 delar. I varje avsnitt är det ett nytt djur.