# data[].attributes.body
https://padlet.com/x1ex0bcoix/wl1atky2pmbc

# data[].attributes.body
https://padlet.com/stine_brinch_skaanning/9i13pig54pd3

# data[].attributes.body
https://padlet.com/mads_brunsgaard_christensen/rcz9l776gsvd

# data[].attributes.body
https://padlet.com/pinholt2307/dklse9yhnkal

# data[].attributes.attachment_link.title
Verden ifølge Gram: Facebook og demokratiet | P1 | DR

# data[].attributes.attachment_link.description
Vores demokrati udfordres af misbrug og manipulation på de sociale medier. Det står lysende klart efter at Facebook er blevet afsløret i ikke at have passet ordentligt på brugernes personlige oplysninger. Vært: Steffen Gram.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
PRØVE MED SELVVALGT PROBLEMSTILLING

Af Christian Arnth Jørgensen

Nedenfor kan du få ideer til, hvordan du alene eller i samarbejde med én eller to fra klassen kan arbejde, hvis du skal til prøve i samfundsfag.

Når det er afgjort, at din klasse skal til prøve i samfundsfag, skal du og dine klassekammerater hver især bestemme jer for, om I vil gå til prøve alene eller sammen med én eller to fra klassen. I må højst være tre elever, der går til prøve sammen.

Emne og temaer

Jeres lærer laver en liste over emner og temaer, som I kan komme til prøve i. Det er emner og temaer, som I har arbejdet med i 9. klasse. Listen kan også indeholde emner og temaer fra 8. klasse. I grupper eller individuelt trækker I lod mellem disse emner og temaer.

Valg af delemne

Vi kan forestille os, at eleverne Sofie og Mathias fra 9. klasse har besluttet sig for at arbejde sammen. De har trukket emnet Økonomi, som klassen arbejdede med i 9. klasse. Da klassen arbejdede med emnet, var det især ud fra materialer og opgaver på fagportalen samfundsfag.gyldendal.dk.

Sofie og Mathias skal nu indkredse og selv vælge et delemne inden for det overordnede emne Økonomi. De kan vælge et af de fire delemner, der er på portalen under forløbet Tjek på økonomien ( Det økonomiske kredsløb, Frit marked eller planlagt produktion, Hvad skal varen koste? eller Når politikerne påvirker økonomien). Eller de kan vælge et af de underemner, som delemnerne består af. Men de kan også selv formulere et delemne, der går på tværs af portalens delemner - eller finde på et helt nyt delemne. Det skal blot være knyttet til Økonomi.

Sofie og Mathias og de andre elever i klassen kan få hjælp af deres lærer til at indkredse delemnet. Læreren foreslår, at eleverne begynder med en brainstorm over noget ved deres udtrukne emne, som de synes har været interessant, eller noget som de har undret sig over. Dette interessante eller undrende kan de formulere som et spørgsmål, der kan bruges senere til at udarbejde en problemstilling.

Sofies og Mathias' valg
Under Sofies og Mathias' brainstorm foreslår Sofie følgende spørgsmål:

Hvordan fungerer det økonomiske kredsløb?

Det går Mathias med til, og de taler med læreren om det. Hun siger, at det en rigtig god ide. De skal dog overveje, om det er for bredt.
Sofie og Mathias vælger i stedet et af de andre forslag, de har drøftet:

Hvordan påvirker teenagere det økonomiske kredsløb, og hvilke konsekvenser har deres forbrug?

Til en vejledning med deres lærer afgrænser de delemnet til, at det skal handle om dem selv og deres økonomiske vaner. Det synes Sofie og Mathias er spændende, efter de har set Luksusfælden på tv flere gange.
Problemstillingen

Det næste skridt er, at Sofie og Mathias skal udarbejde en problemstilling i tilknytning til deres delemne. De henter inspiration fra de spørgsmål, som er på portalen om emnet Tjek på økonomien. De bruger dog især den vejledning til formulering af problemstillinger, de kan finde på portalen.

I undervisningen har Sofie og Mathias lært, at en problemstilling består af et sæt af åbne spørgsmål.

At spørgsmålene udgør et "sæt" betyder, at de hører sammen og understøtter hinanden.

At et spørgsmål er "åbent" betyder, at man ikke bare kan svare "ja" eller "nej" til det. Desuden skal der ikke spørges til rene fakta, fx "Hvornår blev Lars Løkke Rasmussen født?"

Sofie og Mathias når frem til følgende problemstilling, som læreren godkender:

Hvorfor spiller teenagere overhovedet en rolle i det økonomiske kredsløb?

Hvilken indflydelse har teenageres forbrugsvaner i det økonomiske kredsløb?

Hvad kan politikerne gøre finanspolitisk for at påvirke de unges forbrugsvaner, og hvordan vil det i givet fald påvirke det økonomiske kredsløb?

Hvad er konsekvensen, hvis teenagere ikke er en del af det økonomiske kredsløb?

Kildesøgning

I arbejdet med delemnet skal Sofie og Mathias inddrage kilder. Dog højst fem. Kilderne skal bearbejdes og anvendes i besvarelsen af problemstillingen.

På nettet finder de en statistik med titlen "Unges levevilkår anno 2013". Den er udgivet af Danmarks Statistik og er lidt svær at læse, men den har mange vigtige tal og oplysninger.

Derefter har de fået fat i en rapport fra CEFU, Center For Ungdomsforskning, der beskriver den stadigt stigende materialisme blandt unge i Danmark.

Til sidst har de fået fat i en artikel fra avisen Information, der hedder "Unge har et super-forbrug". Den fortæller, at gruppen 13-18 årige lægger omkring 10 milliarder kroner i forretningerne om året.

Produktet

Som en del af forberedelsen til prøven skal Sofie og Mathias fremstille et produkt. Det indgår ikke i sig selv i bedømmelsen, men skal indgå i besvarelsen af deres problemstilling.

Sofie og Mathias har to ideer:

1. Den ene ide er en model af det økonomiske kredsløb, som de vil producere som en klassisk planche. Den skal hjælpe dem til at navigere rundt og forklare, hvordan det fungerer trin for trin.

2. Den anden ide er et videointerview med en politiker, en bankmand og en teenager om deres syn på forbrug og afgifter. Videoen laves ved hjælp af iMovie, PhotoStory eller et tilsvarende program.

Lærerens spørgsmål

Når Sofie og Mathias har afleveret deres produkt, udarbejder læreren 2-3 uddybende spørgsmål til problemstillingen og deres produkt.

Spørgsmålene kan fx handle om sammenhænge mellem de unges forbrug og den førte økonomiske politik i Danmark, samt hvad konsekvenserne kunne blive, hvis der er uligevægt i eksport og import.

Eleverne får først spørgsmålene ved prøvens begyndelse. De får dog forberedelsestid.

Forberedelsestid

25 minutter for én elev

40 minutter for tomandsgrupper

55 minutter for tremandsgrupper

Under forberedelsen har eleverne adgang til fx egne noter og opslagsværker.
Eksaminationen

Prøven inklusive fastsættelse af karakteren varer:

25 minutter for én elev

40 minutter for tomandsgrupper

55 minutter for tremandgrupper

Prøven foregår således:

Eleverne besvarer deres problemstilling med inddragelse af deres produkt.

Eleverne besvarer de lærerstillede spørgsmål.

Herefter følger en mere åben samtale mellem elever og lærer om delemnet, problemstillingen og produktet.

# data[].attributes.attachment_link.description
PRØVE MED SELVVALGT PROBLEMSTILLING Af Christian Arnth Jørgensen Nedenfor kan du få ideer til, hvordan du alene eller i samarbejde med én eller to fra klassen kan arbejde, hvis du skal til prøve i samfundsfag.

# data[].attributes.attachment_link.description
SkoDa - Skolernes Databaseservice, der giver l�rere og elever adgang til s�gning i store, eksterne, professionelle databaser.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Cybertruslen mod danske myndigheder, virksomheder og borgere er stadig meget høj.

Det oplyser Forsvarets Efterretningstjeneste (FE) i sin seneste trusselsvurdering for 2018.

Der findes et meget stort mørketal, så vi kan ikke sige hundrede procent, hvor mange angreb Danmark bliver udsat for hvert år, men vi kan se, at der er rigtig meget aktivitet

Det er truslen om cyberspionage og cyberkriminalitet, der er på sit højeste. Det betyder ifølge FE , at der er en "specifik trussel", hvor et "angreb/skadevoldende aktivitet er meget sandsynlig".

Cybertrussel mod Danmark

Hvert år udgiver Forsvarets Efterretningstjeneste (FE) en vurdering af cybertruslen mod Danmark.

Her er hovedpunkterne fra vurderingen i 2018:

Truslen fra cyberspionage og cyberkriminalitet er 'meget høj'. Ifølge rapporten vil det sige, at 'der er en specifik trussel og kapacitet, hensigt, planlægning og mulig iværksættelse. Angreb/skadevoldende aktivitet er meget sandsynlig'.

Truslen fra cyberaktivisme er 'middel'. Cyberaktivister retter sjældent fokus på danske myndigheder og virksomheder, men det er sandsynligt, at stater anvender visse cyberaktivistiske grupper som dække i forsøg på at påvirke meningsdannelsen i andre lande.

Truslen fra cyberterror er 'lav'. Militante ekstremister har begrænsede evner og ressourcer til at udføre alvorlige cyberangreb.

Der er flere eksempler på destruktive cyberangreb og hack og læk af politisk følsomt materiale. Danske virksomheder og organisationer er udsat for en større risiko for destruktive cyberangreb, hvis de er til stede i visse konfliktområder.

Kilde: Forsvarets Efterretningstjeneste

- Det kan være fremmede stater, der forsøger at komme ind i et myndighedsnetværk for at stjæle vores hemmeligheder.

- Derudover ser vi en lang række kriminelle aktiviteter, hvor hackere forsøger at kryptere data hos små- og mellemstore virksomheder og privatpersoner og så afkræve en løsesum for at få adgang til deres data igen, forklarer Thomas Lund-Sørensen, der er chef for Center for Cybersikkerhed i FE.

Folketingsvalget er et oplagt mål

Truslen er rettet mod forskellige myndigheder og virksomheder, men et konkret eksempel på et oplagt mål kan være det kommende folketingsvalg, der skal afholdes senest den 19. juni 2019, fortæller Thomas Lund-Sørensen.

- Vores bekymring er, at fremmede stater går ind og piller ved den politiske proces og demokratiets søjler og ikke sikrer en fri og fair menningsdannelse i den danske politiske debat, siger han.

Vurderingen bygger blandt andet på eksempler fra udlandet, hvor den amerikanske valgkamp og avisen The New York Times er blevet ramt af angreb.

Derfor har Center for Cybersikkerhed en tæt dialog med Folketinget og ligeledes chefredaktører på de danske medier, for at sikre, at de tager de nødvendige foranstaltninger for at forhindre et angreb.

Læs også: Forsvarschef: Flere penge er nødvendigt for at imødekomme trusler

Mørketal for antal af angreb

Danske myndigheder og virksomheder har de seneste år været udsat for cyberangreb.

Så sent som søndag aften blev DSB ramt af et hackerangreb - et såkaldt DDoS-angreb.

Nedbruddet betød, at togpassagerer rundt om i landet havde problemer med at købe billet til deres rejse med DSB og først i nat omkring halv fire lykkedes det at få systemet op at køre igen.

Læs også: Dansk spiontjeneste udpeger de tre største trusler mod Danmark

Men hvor mange angreb, der har ramt Danmark, er vanskeligt at opgøre, fortæller Thomas Lund-Sørensen.

- Der findes et meget stort mørketal, så vi kan ikke sige hundrede procent, hvor mange angreb Danmark bliver udsat for hvert år, men vi kan se, at der er rigtig meget aktivitet, der retter sig imod os, og derfor er truslen ganske stor og alvorlig, siger han og fortsætter:

- Vi behandlede sidste år omkring 1.000 sikkerhedshændelser, men det var ikke alle dem, der viste sig at være cyberangreb. De virkelig vanskelig og avancerede cyberangreb har vi kun set nogle få af sidste år - hvad vi kender til.

Flere 'destruktive cyberangreb'

Selvom trusselsniveauet ligger på det samme som de andre år, er der en ny trend, som Forsvarets Efterretningstjeneste har set flere og flere eksempler på - de såkaldte 'destruktive cyberangreb'.

Her er målet ikke at få en økonomisk vending eller spinonere, men for at ødelægge. Et eksempel er angrebet på Mærsk i juni sidste år, hvor en stor del af virksomhedens netværk blev ødelagt af hackere. Ifølge Forsvarsminister Claus Hjort Frederiksen (V) var det Rusland, der stod bag angrebet.

- Den type angreb ser vi en større risiko for, at vi vil opleve i fremtiden og typisk i forbindelse med konfliktzoner, hvor der er en strid mellem stater, siger Thomas Lund-Sørensen.

# data[].attributes.attachment_link.title
Trussel om cyberspionage mod Danmark er stadig meget høj

# data[].attributes.attachment_link.description
Cybertruslen mod danske myndigheder, virksomheder og borgere er stadig meget høj. Det oplyser Forsvarets Efterretningstjeneste (FE) i sin seneste trusselsvurdering for 2018. Der findes et meget stort mørketal, så vi kan ikke sige hundrede procent, hvor mange angreb Danmark bliver udsat for hvert år, men vi kan se, at der er rigtig meget aktivitet Det er truslen om cyberspionage og cyberkriminalitet, der er på sit højeste.

# data[].attributes.body
Christian og Jonas

# data[].attributes.body
Hvad kendetegner medier i dag?

Hvilke forskellige roller, som medier spiller i et demokratisk samfund.

På baggrund af statistisk materiale kunne vurdere mediernes udvikling.

Jeres egen brug af medier og opstille det statistisk.

Undersøge og diskutere, hvilke grænser der er/skal være for medierne i et moderne samfund.

Vurdere og diskutere, om medier har overtrådt de vejledende regler for god presseskik.

Analysere den aktuelle mediedagsorden og konkrete nyhedshistorier ud fra samfundsfaglige begreber.

Diskutere jeres egen brug af sociale medier og de sociale mediers betydning for demokratiet.

Diskutere, hvilke muligheder og udfordringer medier har i et demokrati.

# data[].attributes.body
Mads

Er de sociale medier en fare for demokratiet, og hvad kan man i givet fald gøre for at dæmme op for den fare?

# data[].attributes.body
Mikkel og Stine

# data[].attributes.body
Delemne: Fake news
Hvad er Fake News egentlig - og på hvilken måde kan de være en fare for demokratiet?

# data[].attributes.attachment_link.title
samfundsfag.gyldendal.dk | MEDIER OG DEMOKRATI

# data[].attributes.attachment_link.description
Samfundsfagsportalen dækker undervisningen i udskolingen med et bredt tekstudvalg, film, interaktive opgaver, infografikker m.m. Prøv gratis i 30 dage.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Indledning

Medierne ses som en vigtig brik i et åbent, demokratisk samfund kaldes 'den fjerde statsmagt' fordi de supplerer de tre officielle statsmagter: den lovgivende, den dømmende og den udøvende. Både i Danmark og udlandet spiller medierne en stor rolle som samfundsoplysende institutioner, men medierne er under stort økonomisk pres, blandt andet på grund af den teknologiske udvikling, som gør det muligt for borgerne at hente oplysninger via internettet og følge politikerne direkte på sociale medier. Den nye teknologi giver dog også medierne mulighed for at inddrage og engagere borgerne på nye måder. Forholdet mellem medier og politikere har udviklet sig til et indviklet spil, hvor begge parter har meget at vinde - eller tabe - og der er en vis risiko for, at også borgerne bliver tabere, når forholdet mellem medier og politikere fremmer en mere personfikseret journalistik og mere strategiske politiske udmeldinger. De sidste par år har der været stor debat om mediernes ansvar og rolle i det demokratiske system, blandt andet på grund af den kontroversielle offentlighedslov i Danmark, politikernes brug af sociale medier, spredningen af falske nyheder under især den amerikanske valgkamp, og kritik af mediernes dækning af den samme.

# data[].attributes.attachment_link.description
Medierne ses som en vigtig brik i et åbent, demokratisk samfund kaldes 'den fjerde statsmagt' fordi de supplerer de tre officielle statsmagter: den lovgivende, den dømmende og den udøvende.