# data[].attributes.headline
Røntgen:Røntgenstrålene ble oppdaget 8. november 1895 av den tyske vitenskapsmannen Wilhelm Conrad Röntgen.1.	Røntgen brukes til: Røntgen, for å ta bilder av skjelett i kroppen, for å se etter brudd2.	CT, er en radiologisk undersøkelsesmetode hvor det ved snittbilder (tomogram) lages bilder, som blir behandlet digitalt for å kunne fremstille kroppslige strukturer i forskjellige plan, eventuelt tredimensjonalt.3.	Mammografi er røntgenundersøkelse av melkekjertlene. Ved mammografi kan brystkreft og andre sykdommer påvises.

# data[].attributes.subject
Røntgen:Røntgenstrålene ble oppdaget 8. november 1895 av den tyske vitenskapsmannen Wilhelm Conrad Röntgen.1.	Røntgen brukes til: Røntgen, for å ta bilder av skjelett i kroppen, for å se etter brudd2.	CT, er en radiologisk undersøkelsesmetode hvor det ved snittbilder (tomogram) lages bilder, som blir behandlet digitalt for å kunne fremstille kroppslige strukturer i forskjellige plan, eventuelt tredimensjonalt.3.	Mammografi er røntgenundersøkelse av melkekjertlene. Ved mammografi kan brystkreft og andre sykdommer påvises.

# data[].attributes.body
Strålene virker ved å påvirke kreftcellenes arvemateriale, så de enten dør eller slutter å dele seg. Strålebehandling påvirker ikke bare kreftcellene, men også kroppens friske celler og dette kan gi bivirkninger. Strålene virker kun på området de treffer og virkningen økes med økt dose.
Ulike typer strålebehandling:
Utvendig og innvendig

Forskjellige bivirkninger: Irritasjon i hud og slimhinner, kvalme og diarè, trøtthet

Type stråling som brukes:

strålebehandling er behandling av kreft ved hjelp av ioniserende stråling. Strålingen er fotoner, elektroner og protoner med høy energi.

# data[].attributes.body
Røntgen:Røntgenstrålene ble oppdaget 8. november 1895 av den tyske vitenskapsmannen Wilhelm Conrad Röntgen.1.	Røntgen brukes til: Røntgen, for å ta bilder av skjelett i kroppen, for å se etter brudd2.	CT, er en radiologisk undersøkelsesmetode hvor det ved snittbilder (tomogram) lages bilder, som blir behandlet digitalt for å kunne fremstille kroppslige strukturer i forskjellige plan, eventuelt tredimensjonalt.3.	Mammografi er røntgenundersøkelse av melkekjertlene. Ved mammografi kan brystkreft og andre sykdommer påvises.
Behandling av kreft
Behandling av kreft
 
Strålene virker ved å påvirke kreftcellenes arvemateriale, så de enten dør eller slutter å dele seg. Strålebehandling påvirker ikke bare kreftcellene, men også kroppens friske celler og dette kan gi bivirkninger. Strålene virker kun på området de treffer og virkningen økes med økt dose. 
 Ulike typer strålebehandling: 
 Utvendig og innvendig 
Forskjellige bivirkninger: Irritasjon i hud og slimhinner, kvalme og diarè, trøtthet 
Type stråling som brukes: 
strålebehandling er behandling av kreft ved hjelp av ioniserende stråling. Strålingen er fotoner, elektroner og protoner med høy energi. 

Röntgenstrahlen
Röntgenstrahlen

1. Røntgenstråling er en energirik elektromagnetisk stråling, som har bølgelengde fra 200nm til 0,1 nm.

2. Røntgenstråling en av de mest energirike type stråling, hvor kun gamma har kortere bølgelengde.

3. Røntgenstråling kan produseres ved å stoppe en elektronstråle i tungt stoff. Det vanligste apparatet for å frembringe røntgenstråling er røntgenrør.

4. Strålingens gjennomtrengningsevne, eller hardhet, øker med avtagende bølgelengde, det vil si med økende energi av strålingskvantene. 
Atomkraftverk.
Atomkraftverk.
-Inne i atomreaktoren spaltes bla. atomkjerner fra stoffet Uran 235 og Plutonium-239

-Atomkraftverk gir radioaktivt avfall, dette blir pr nå lagret i gruver og lignende. Det er også forekomst av lagring utendørs under åpen himmel. Dette er uheldig mtp. lekasjer til vann.
 
-Norge har to små forskningsreaktorer, en i Halden og en på Kjeller. 
grupp 4 Franskmann Antoine Henri B (1852-1908) oppdaget radioaktiviteten. Han ble laget den i et salt av uran. Uran er et grunnstoff som står på nr 92 i periodesystema. Uran er et radioaktivt stoff. Når strålingsenergien blir avsatt i kroppen, dannes det elektrisk ladede atomer, ioner, som setter i gang dannelsen av en rekke fremmede kjemiske stoffer i vevet.Disse stoffene kan gjøre uopprettelig skade på cellene. Blant annet dannes det hydrogenperoksid, som lett forbinder seg med kroppens molekyler og endrer de kjemiske egenskapene hos dem. Kreftrisikoen ved stråling skyldes at selve cellekjernen, som inneholder DNA-molekylet, er særlig følsom for stråling. Det kan føre til at cellene begynner å dele seg ukontrollert, og det kan utvikle seg til kreft.
grupp 4 Franskmann Antoine Henri B (1852-1908) oppdaget radioaktiviteten. Han ble laget den i et salt av uran. Uran er et grunnstoff som står på nr 92 i periodesystema. Uran er et radioaktivt stoff.  Når strålingsenergien blir avsatt i kroppen, dannes det elektrisk ladede atomer, ioner, som setter i gang dannelsen av en rekke fremmede kjemiske stoffer i vevet.Disse stoffene kan gjøre uopprettelig skade på cellene. Blant annet dannes det hydrogenperoksid, som lett forbinder seg med kroppens molekyler og endrer de kjemiske egenskapene hos dem. Kreftrisikoen ved stråling skyldes at selve cellekjernen, som inneholder DNA-molekylet, er særlig følsom for stråling. Det kan føre til at cellene begynner å dele seg ukontrollert, og det kan utvikle seg til kreft.


Aldersbestemmelse, karbondatering
Aldersbestemmelse, karbondatering

* Hva er aldersbestemmelse? Og hva brukes det til? 

# data[].attributes.body
1. Røntgenstråling er en energirik elektromagnetisk stråling, som har bølgelengde fra 200nm til 0,1 nm.

2. Røntgenstråling en av de mest energirike type stråling, hvor kun gamma har kortere bølgelengde.

3. Røntgenstråling kan produseres ved å stoppe en elektronstråle i tungt stoff. Det vanligste apparatet for å frembringe røntgenstråling er røntgenrør.

4. Strålingens gjennomtrengningsevne, eller hardhet, øker med avtagende bølgelengde, det vil si med økende energi av strålingskvantene.

# data[].attributes.body
-Inne i atomreaktoren spaltes bla. atomkjerner fra stoffet Uran 235 og Plutonium-239

-Atomkraftverk gir radioaktivt avfall, dette blir pr nå lagret i gruver og lignende. Det er også forekomst av lagring utendørs under åpen himmel. Dette er uheldig mtp. lekasjer til vann.

-Norge har to små forskningsreaktorer, en i Halden og en på Kjeller.

# data[].attributes.headline
grupp 4 Franskmann Antoine Henri B (1852-1908) oppdaget radioaktiviteten. Han ble laget den i et salt av uran. Uran er et grunnstoff som står på nr 92 i periodesystema. Uran er et radioaktivt stoff.  Når strålingsenergien blir avsatt i kroppen, dannes det elektrisk ladede atomer, ioner, som setter i gang dannelsen av en rekke fremmede kjemiske stoffer i vevet.Disse stoffene kan gjøre uopprettelig skade på cellene. Blant annet dannes det hydrogenperoksid, som lett forbinder seg med kroppens molekyler og endrer de kjemiske egenskapene hos dem. Kreftrisikoen ved stråling skyldes at selve cellekjernen, som inneholder DNA-molekylet, er særlig følsom for stråling. Det kan føre til at cellene begynner å dele seg ukontrollert, og det kan utvikle seg til kreft.

# data[].attributes.subject
grupp 4 Franskmann Antoine Henri B (1852-1908) oppdaget radioaktiviteten. Han ble laget den i et salt av uran. Uran er et grunnstoff som står på nr 92 i periodesystema. Uran er et radioaktivt stoff.  Når strålingsenergien blir avsatt i kroppen, dannes det elektrisk ladede atomer, ioner, som setter i gang dannelsen av en rekke fremmede kjemiske stoffer i vevet.Disse stoffene kan gjøre uopprettelig skade på cellene. Blant annet dannes det hydrogenperoksid, som lett forbinder seg med kroppens molekyler og endrer de kjemiske egenskapene hos dem. Kreftrisikoen ved stråling skyldes at selve cellekjernen, som inneholder DNA-molekylet, er særlig følsom for stråling. Det kan føre til at cellene begynner å dele seg ukontrollert, og det kan utvikle seg til kreft.

# data[].attributes.body
* Hva er aldersbestemmelse? Og hva brukes det til?

Det er for å finne ut hvor gammel et material er. Med karbondatering kan vi finne ut det. Karbondatering kan utføres på alle typer organiske materialer.

* Hvilket radioaktivt stoff blir brukt til aldersbestemmelse, og hvorfor?

Karbonisotopen C14, fordi dyr tar opp en naturlig andel av C14 gjennom det karbonet som fins i mat og drikke, og planter tar opp C14 gjennom fotosyntesen. Opptaket stanser når organismen dør. I døde planter og dyr omdannes også C14 isotopen uten at det blir tatt opp ny C14 atomer. Ved å beregne hvor mye C14 som er igjen i resten av døde organismer og sammenligne dette med mengden av C14 i levende organismer kan vi få en ganske nøyaktig aldersbestemmelse av disse restene når alderen ikke er mer enn 30 000år.