# data[].attributes.body
Illyés Gyula - Ars Poetica

Dolgozz, munkálj. A szép, a jó, a hasznos,
mihelyt elkészül, az élethez áll.
Minden jó mű egy-egy szabadságharcos.
Légy hű magadhoz, olyanokat alkoss,
ne fogja a halál!

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Amikor krízisbe kerül a karrierünk, vagy váratlanul álláskeresővé vállunk, bepánikolunk, és azonnal meg akarjuk oldani a kialakult helyzetet. Wéber Dániel karrier mentor szerint azonban ez a legrosszabb, amit tehetünk, mert ezzel a hozzáállással borítékolható egy újabb tévesen megválasztott állás és az ezzel járó sikertelenség is.

„ Hiszek abban, hogy az ember alapvető célja a boldogság. A munka csak egy s z el ete annak a sok területnek, amely életminőségünket befolyásolja, ezért érdemes helyén kezelni az ezzel kapcsolatos problémákat. Azonban igaz, hogy ha egy terület változik az életünkben, az kihat a többire is. De ne riadjunk vissza az új helyzetektől, a változás állandó, kezelésének képességét születésünk óta folyamatosan sikeresen gyakoroljuk, tehát nincs mitől tartanunk " - kezd bele a szakember.

Amikor a karrierünkben bármilyen váratlan történik, úgy érezzük, hogy egy távolabbi cél érdekében mihamarabb változnunk, azonnal lépnünk kell, még akkor is, ha ez a cél még ismeretlen számunkra. Pedig az a szituáció, amikor épp megszűnik a munkánk, megszűnnek a napi teendőink, egy fantasztikus és egyedi lehetőséget tartogat számunkra. A kérdés csak az, hogy élünk-e vele. "

Dőljünk hátra!

A munkaerő-piac napjainkban folyamatos átalakulásban van, újabb és újabb ismereteket, készségeket kíván az álláskeresőktől. „ A számtalan elvárás elbizonytalanítja a munkavállalókat, próbálnak megfelelni, hirtelen több képzésbe is belekapnak, hogy jobbnak látszanak. Egy fontos dologról azonban elfeledkeznek: hogy befelé forduljanak, arra figyeljenek, ami a jelenben történik " - mutat rá a jellemző alaphelyzetre a mentor.

Az azonnali cselekvés, tűzoltás helyett Dániel mást javasol: „ Bármennyire kilátástalannak is tűnik, ha épp nincs bevételünk, adjunk egy kis időt magunknak. Vonuljunk vissza, és élvezzük kicsit a kreatív üresség állapotát. Hagyjunk napokat és akár heteket arra, hogy megérezzük, melyek azok a területek, amelyek ösztönösen vonzanak minket, honnan érnek el hozzánk az impulzusok. Ha kell, kanyarodjunk vissza a gyerekkorunkba, és idézzük fel, melyek voltak azok az elfoglaltságok, amelyek igazi örömöt okoztak számunkra. Ha bízunk önmagunkban, ösztönösen le fog tisztulni bennünk az a terület, amely felé elindulhatunk. "

Akkor járunk jó úton, ha megtaláljuk azt a tevékenységet, amelyben igazán jól érezzük magunkat, flowban vagyunk, vagyis megszűnik tér és idő a számunkra. Ha ezzel tisztába kerülünk, már el is indult a valódi változás. Így nem egy újabb terhet veszünk magunkra, hanem végre kiaknázhatjuk a képességeinkben rejlő lehetőségeket, miközben boldogan végezzük feladatainkat.

Ismerjük meg magunkat!

„ Társadalmunkban nincs igazán kultúrája az önismeretnek, és iskolarendszerünk is épp ellenkezőleg hat: hasonlóvá tesz, miközben háttérbe szorítja az egyedi gondolatokat, törekvéseket. Mégis érdemes ebbe energiát fektetnünk, mert ez lehet a hosszú távú befektetés önmagunkba " - hívja fel a figyelmet a szakember.

Krízishelyzetekben nagy segítségünkre lehet, ha visszagondolunk az eddigi eredményeinkre: milyen problémákat, milyen módon oldottunk meg. Miben vagyunk kiemelkedően jók, melyek voltak azok a feladatok, ahol adottságaink igazán érvényesülni tudtak. Így tükröt tarthatunk magunk elé, és akár a kudarcok miatt sérült önbizalmunkat is helyreállíthatjuk.

Ahhoz, hogy hiteles képünk legyen jellemző személyiségjegyeinkről, ajánlott megkérdezni a környezetünket is, ők hogyan látnak bennünket. „ Akár probléma esetén a munkahelyünkön, akár az ismeretségi körünkben kérünk visszajelzést, legyünk felkészülve az építő jellegű kritikára is, és próbáljunk együttműködve megoldást találni a kérdéses pontokra " - tanácsolja Dániel.

Állítsunk magunkat próbák elé!

Ha vannak már elképzeléseink arról, melyek azok a területek, ahol ki tudnánk teljesedni, érdemes tét nélkül próbára tenni magunkat, és megbizonyosodnunk, hogy tényleg megtaláltuk a helyes irányt. „ Jó lehetőséget kínálnak erre a nonprofit szervezetek, ahol örömmel fogadják a segítő szándékot, és szinte bármilyen pozíciót betölthetünk, akár rövidebb időre is" - fejti ki a karrier mentor.

„ Ha kilépünk a jól ismert komfortzónánkból, a munkáltatók szemében is értékes tapasztalatokhoz juthatunk. Be tudunk számolni egy új impulzusról, ami alapján hitelesen érvelhetünk amellett, hogy miért szeretnénk pályát módosítani, vagy épp megerősítést kapunk arra, hogy ténylegesen abban a munkakörben van jövőnk, amelyet eddig is gyakoroltunk " -foglalja össze Dániel.

Gondoljuk át a fentieket, hagyjunk időt magunknak az önmegismerésre, és csak akkor lépjünk tovább, ha megtaláltuk azt a területet, amely valóban boldoggá tesz minket. Ha mindezzel tisztában vagyunk, vágjunk bele az álláskeresésbe!

Figyeljük a legfrissebb lehetőségeket, kérjünk hírlevelet és Facebook értesítést. Növeljük esélyeinket, töltsük fel önéletrajzunkat ide. Ha még nincs friss önéletrajzunk, használjuk a Profession.hu díjnyertes alkalmazását, vagy a Mobilmunkát, ahol önéletrajz nélkül is pályázhatunk.

Készítette: Istók Nikoletta

A Profession.hu Facebook oldala

A Profession.hu Instagram oldala

A Profession.hu Google+ oldala

Címkék : álláskeresés, munka, karrier, szakma, önismeret
- Profession.hu
További cikkek a karrierépítésről

# data[].attributes.attachment_link.title
A sikeres karrier titka: ismerjük meg önmagunkat

# data[].attributes.attachment_link.description
Amikor krízisbe kerül a karrierünk, vagy váratlanul álláskeresővé vállunk, bepánikolunk, és azonnal meg akarjuk oldani a kialakult helyzetet. Wéber Dániel karrier mentor szerint azonban ez a legrosszabb, amit tehetünk, mert ezzel a hozzáállással borítékolható egy újabb tévesen megválasztott állás és az ezzel járó sikertelenség is. „ Hiszek abban, hogy az ember alapvető célja a boldogság.

# data[].attributes.headline
Siker egyik titka: megfelelő munkahelyi beilleszkedés

# data[].attributes.subject
Siker egyik titka: megfelelő munkahelyi beilleszkedés

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Első benyomás csak egyszer van, nincsen második lehetőség a javításra. Vagy ha egy kis szerencsével mégis adódik, akkor keményen meg kell küzdeni az akkor már fennálló előítéletekkel.

„A munkatársaid annyira vesznek komolyan, amennyire te komolyan veszed saját magadat" - tartja a mondás.

Az első napokban lehetősége lesz találkozni azokkal az emberekkel a cégen belül, akik segíthetik a karrierjét, de adott esetben blokkolhatják is azt. Az első benyomásuk az öltözködés, a megjelenés, a pontosság alapján sok mindenre kihathat. Az első napokban senki nem azt várja Öntől, hogy alakítsa át a szervezetet vagy nagy horderejű döntéseket hozzon. Tisztában vannak vele, hogy minden új belépő egy tanulási folyamaton megy keresztül, így az első időszakban inkább az ismerkedésre, a céges kultúra, információk megtanulására és a munka kapcsolatok kialakítására kerül a hangsúly.

Néhány tipp, mely a beilleszkedést segíti

Pozitív hozzáállás

Ne csak szavakkal, hanem metakommunikációval is fejezze ki örömét, hogy részese lehet a csapatnak, mosolyogjon, legyen barátságos, közvetítse azt az üzenetet az új kollégái felé, hogy boldog, mert velük együtt dolgozhat a cég céljainak megvalósulásáért. Akár így van, akár nem. Mindenki szívesebben dolgozik egy kedves, kiegyensúlyozott kollégával, mint egy Savanyú Jóskával.

Öltözködés

Az első napokban egy fokkal öltözködjön üzletiesebben, mert soha nem lehet tudni, mikor kell bemutatkoznia a nagyfőnöknek vagy mikor kell kimennie egy fontos ügyfélhez. A belépés előtt, különösen, ha a cégnél voltak az interjúk, érdemes körbenézni, hogy milyen öltözködés a megengedett, javasolt az új helyen. Az interjú során gyorsan felmérheti az ott dolgozók öltözködését. Érdemes az első napon már rákérdezni, hogy van-e öltözködési szabályzat (dress code) a cégnél, lehet-e pénteken lazítani (jeans day).

Nevek

Senki sem várja el Öntől, hogy az első nap végére emlékezzen minden új munkatársa nevére, de a lehetőségekhez képest próbáljon minél több nevet memorizálni. Ha elfelejti valakinek a nevét, ne körülményeskedjen, egyszerűen kérdezze meg újból.

Kérdések

Az első időszakban még nem kell megváltani a világot, inkább figyeljen, szemlélődjön, értse meg a folyamatokat, összefüggéseket. „Az első héten még nincsenek rossz kérdések" - ilyenkor még nem kellemetlen kérdezni, hiszen nem is tudhatja, hogyan működnek a folyamatok, gépek, milyen szokásai vannak a közösségnek. Inkább ilyenkor kérdezzen és tanuljon, mert ha csak néhány hét elteltével derül ki, hogy valamivel nincsen tisztában még mindig, akkor könnyen kialakulhat önről az a kép, hogy érdektelen és felületes, noha csak elmulasztott 1-2 dolgot az elejét tisztázni.

Orientáció

Ha az új cégénél van szervezett orientáció, akkor mindenképpen vegyen részt rajta, ne bliccelje el a kevésbé érdekes részleteket sem, és jegyzeteljen végig.

Legyen kezdeményező

Kérjen nyugodtan feladatot már az első napon! Jobb, ha hamar belefolyik a munka menetébe, mintha azt látják, hogy csak ül unottan. Általában az első néhány nap az ismerkedésé, ilyenkor kevesebb feladatot adnak. Ha unatkozik, nyugodtan legyen proaktív és kérdezze meg, hogy kinek tud segíteni és miben. Persze, az a legjobb, ha a közvetlen főnökéhez fordul.

Információ gyűjtése

Ameddig nem öntik el a feladatok, addig gyűjtsön információt a vállalatról, szervezetről, ismerkedjen a folyamatokkal, céges irányelvekkel, célokkal és a stratégiával. Intranetről (ha van), céges kézikönyvekből, szabályzatok, utasítások elolvasásából sok-sok információ nyerhető a cégről, amelyeknek később még a hasznát veheti.

Először figyeljen, utána beszéljen

Az első időben érdemes a hangsúlyt a megfigyelésre helyezni, beszélgessen, hallgassa meg mások véleményét, figyeljen. Ez most az információ gyűjtés időszaka.

Érkezzen korán, maradjon tovább

AZ első időben érdemes korán érkezni és egy kicsivel tovább maradni, elsősorban azért, hogy minden munkát korrekten be tudjon fejezni, illetve így is megmutatni, hogy mennyire komolyan veszi a feladatait. Ha már kialakult Önről egy pozitív kép és látják, hogy elkötelezetten és keményen dolgozik, akkor néha tarthat hosszabb ebédidőt, vagy elmehet korábban, hogy valamit elintézzen, de először le kell valamit tennie a céges asztalra.

Pletyka

A munkahelyi pletykáktól és furkálódásoktól igyekezzen magát távol tartani. Ne menjen bele kicsinyes szurka-piszkákba, ezzel csak a saját életét mérgezi és az energiáit köti le. Egy megosztott munkatársi közösségben kínos játszmák alakulhatnak ki, hogy kinek az oldalára álljon a friss munkavállaló. Ezekből inkább diplomatikusan maradjon ki.

Magánügyek intézése

Valamennyi magán intéznivalója mindenkinek van munkaidő alatt, de ezeket igyekezzen a minimumra szorítani és csak a valóban nagyon fontos telefonokat intézze röviden a munkaideje alatt.

Munkaidő után

Ha a munka után beülnek valahova a kollégái vagy elmennek egy rendezvényre, akkor érdemes velük tartania, hiszen ez kiváló lehetőség arra, hogy jobban megismerjék egymást és elősegíti, hogy Ön is a csapat részévé váljon.

Kommunikáció a főnökkel

Törekedjen arra, hogy rendszeres legyen a kommunikáció Önök között. Gondoljon arra, hogy a főnöke nem gondolatolvasó, tehát ha valami gondja van, akkor nyugodtan kérdezzen, ha javaslata van, mondja el. Kérjen rendszeres visszajelzést a teljesítményéről és kérdezzen rá, hogyan tudna fejlődni.

Köszönet

Köszönje meg a kollégáknak a segítségét, akik hozzájárulnak ahhoz, hogy az első időszakban ne legyen annyira elveszett az új munkahelyén.

Kapcsolati háló

Figyeljen arra, hogy minél több emberrel ismerkedjen meg a cégen belül. Ha lehetősége van, menjen el belső képzésekre, előadásokra. Ugyanez vonatkozik a szakmai rendezvényekre is: vegyen részt konferenciákon, továbbképzéseken, minél több helyre tegye le a névjegyét, hogy minél szélesebb körben ismerjék meg Önt.

Új embernek lenni egy vállalatnál izgalmas és kicsit félelmetes is. Ilyenkor még minden ismeretlen, ami számtalan új lehetőséget hordozhat magában. Ha jól sáfárkodik a lehetőségekkel, akkor kihozhatja a legjobbat mindenből.

- Profession.hu
További cikkek a karrierépítésről

További cikkek a karrierépítésről

# data[].attributes.attachment_link.title
A sikeres munkahelyi beilleszkedés titkai

# data[].attributes.attachment_link.description
Első benyomás csak egyszer van, nincsen második lehetőség a javításra. Vagy ha egy kis szerencsével mégis adódik, akkor keményen meg kell küzdeni az akkor már fennálló előítéletekkel. „A munkatársaid annyira vesznek komolyan, amennyire te komolyan veszed saját magadat" - tartja a mondás.

# data[].attributes.headline
VIDEÓ: Mérő László válaszol - Mitől leszünk elégedettek a munkahelyünkön?

# data[].attributes.subject
VIDEÓ: Mérő László válaszol - Mitől leszünk elégedettek a munkahelyünkön?

# data[].attributes.body
Szünet, egészséges étel, víz és zene.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Minél nagyobb a teljesítmény, annál jobbak az eredmények. Így van ez a sport és a munka világában is. Mi most az utóbbival fogunk foglalkozni. Szerencsére napjainkban egyre több vállalkozás látja be, hogy a siker nagyrészt a hatékonyságnak köszönhető, amit éppen ezért mindig érdemes fejleszteni.
A munkavállalók alapvető szükségletei közé sorolhatjuk többek között a megfelelő munkakörülményeket, a világítást és felszerelést, az ideális hőmérsékletet, a jó levegőt és az elegendő teret. Ezek megléte nélkül nehezen tudna bárki is produktívan a munkára koncentrálni. Bizony, a kényelem és a biztonság érzése jelentősen tudja növelni a munkavállalók teljesítményét. Sőt, egy az Exeteri Egyetemen elvégzett felmérés rámutatott arra is, hogy a lakberendezésnek is kitüntetett szerep jut, ugyanis a növényekkel, képekkel teli térben 17%-kal eredményesebbek voltak a munkavállalók, mint az egyszerű, növényeket és képeket nélkülöző környezetben munkálkodó társaik.

Sokan hajlamosak alábecsülni a kellemes munkahelyi légkör erejét, pedig ezzel igen nagy hibát követhetnek el. Egyszerű a képlet: ha a munkavállaló jól érzi magát a munkahelyén, akkor boldogan jár be és ennek megfelelően könnyedebben veszi az akadályokat. Vagyis sokkal jobb teljesítmény tud nyújtani azon munkavállalónál, aki nem érzi jól magát a munkahelyén, nem jár be boldogan és legtöbbször gondterhelt. Érdemes szem előtt tartani, hogy a humán erőforrás napjaink egyik legfontosabb tőkéje, tehát igencsak kifizetődő azzal foglalkozni, hogy a munkavállaló érezze jól magát a munkahelyén, főleg hosszútávon. Ráadásul manapság egyre közkeletűbb az elképzelés, miszerint a hozott képességek mellett jókora szerep jut a tudatos fejlesztésnek is, melyet természetesen eredményesebben lehet elérni egy pozitív munkahelyi közegben.

Az alapvető szükségletek megteremtése a munkaadó dolga, de a munkavállalók kezében is jó pár módszer van a teljesítmény növelésére. Csakhogy pár varázsszót említsünk: szünet, egészséges étel, víz és zene. Ezek segítségével jócskán felturbózhatjuk energiaszintünket.

1. Ha egész nap görnyedten egy helyben ülünk és csak a monitort bámuljunk, akkor nem nehéz kitalálni, hogy mindennek a vége sajgó derék, hát és nyak lesz, no és persze fáradt, kiszáradt szem. Ezt elkerülendő minél többször, pl. minden órában álljunk fel munka közben és végezzünk váll-, fejkörzéseket, sőt, ha van lehetőségünk, akkor vágjunk neki egy 15-20 perces sétának. Szemünket is kíméljük: fél óránként min. 20-30 másodpercre pihentessük lelkünk tükrét, egyszerűen csak csukjuk be vagy nézzünk a távolba.

2. Természetesen az sem mindegy, hogy mit eszünk a munkahelyünkön: a sok és nehéz ételtől elpunnyadunk, míg a megfelelő mennyiségű, könnyű ételek révén prímán szinten tarthatjuk energiaszintünket reggeltől délutánig.

3. Ahogy az elszáradt növény sem képes vígan lengedezni a szélben, hasonlóképpen a dehidratált emberi test is több nehézségbe ütközhet. Az egészség és frissesség alapfeltétele, hogy megfelelő mennyiségű folyadékot igyunk napközben, úgyhogy erről sose feledkezzünk meg. Akár 1-2 pohár víz után már gyorsabban manőverezhetünk a teendők dzsungelében.

4. Akinek a zenehallgatás űzte már el a rosszkedvét, az tudja, hogy a muzsikának mekkora ereje van: jobb kedvre derít, felpörget és a zenével szoros barátságban lévőknél növelheti a koncentrációs készséget is.

A mai modern világban azonban már a fentieknél is messzebbre merészkedtek a szakemberek és számtalan coaching módszert kínálnak a cégeknek arra vonatkozóan, hogy hogyan tehetnék még sikeresebbé és hatékonyabbá a munkavállalókat, a csoportokat és a vezetőket is. Egyéni- és csoportos coaching közül lehet választani, a tematika pedig igen széles. Többek között léteznek asszertív kommunikációt, időmenedzsmentet, változás menedzsmentet, konfliktus-, válságkezelést vagy vezetői készségfejlesztést érintő coaching foglalkozások. Ezeket is érdemes kipróbálni a cél érdekében!

Ha úgy érezzük, hogy a munkahelyi stressz az eredményesség rovására megy, akkor a mindfulness tréning segíthet. A mindfulnesst legjobban a „tudatos jelenlét" kifejezéssel lehet körülírni: olyan speciális figyelmi állapotot jelent, amely a jelenre fókuszál, növeli a tudatosságot és az elfogadást. A mindfulness nemcsak csökkenti a stresszt, hanem növeli a koncentrációt, az együttműködő képességet, melyekkel eredményesebbé teszi a munkavégzést. A mindfulness alapú stresszcsökkentő terápia többek között olyanoknak ajánlott, akik stresszes, idegileg kimerítő munkát végeznek és gyakran élnek át feszültséget, szorongást vagy lehangoltságot.

# data[].attributes.attachment_link.description
Minél nagyobb a teljesítmény, annál jobbak az eredmények. Így van ez a sport és a munka világában is. Mi most az utóbbival fogunk foglalkozni. Szerencsére napjainkban egyre több vállalkozás látja be, hogy a siker nagyrészt a hatékonyságnak köszönhető, amit éppen ezért mindig érdemes fejleszteni.

# data[].attributes.body
Még ha álmaid állásában dolgozol is, amelyben sikeres is vagy, akkor is lehetnek olyan napjaid, amikor úgy érzed, hogy ez a munka neked „too much”,

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Innonic - Nemzetközi Sikertörténeteket Építünk

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Még ha álmaid állásában dolgozol is, amelyben sikeres is vagy, akkor is lehetnek olyan napjaid, amikor úgy érzed, hogy ez a munka neked „too much", feszült és ideges vagy, eleged van az egészből, és legszívesebben otthagynád a fenébe az egészet.

Ezek a munkahelyi kiégés leggyakoribb tünetei, amely még a legjobb munkahelyeken, a legjobb munkakörökben, a legjobb emberekkel is előfordulnak, ha nem sikerül megtalálniuk az egyensúlyt a munka és a magánélet között.

Ezért a kiégés elkerülésére a legjobb mód, ha kiegyensúlyozott életet élsz, ami produktívabbá tesz a munkahelyeden is. Kiegyensúlyozott életet pedig csak akkor élhetsz, ha megfogadod a következő tanácsokat.

1. Tanulj meg jól gazdálkodni az időddel

Lefekvés előtt készítsd el a következő napi tervet, és biztosítsd, hogy elég időt szánsz a családodra/barátokra, a sportra, az étkezésre, az alvásra és nem utolsósorban a munkára.

Ez nem egyszerű dolog, és idővel minél több tennivalód lesz, annál fontosabbá válik, hogy figyelj az időgazdálkodásodra. Erre az Innonic-nál külön odafigyelünk, és egy belső tréning keretében segítjük az itt dolgozókat.

2. Mindig szakíts időd az emberekre és a pihenésre a munka mellett

Ha azt mondod, nincs időd, az csak a gyenge időgazdálkodásod eredménye. Mikor idősebb leszel (és főleg, amikor már gyerekeid lesznek), biztosan meg fogod tanulni, hogy a legfontosabb dolgokra koncentrálj az életedben, de hogy hamarabb megtanuld ezt, kérlek, emlékezz erre, és már ma ennek szellemében állítsd össze a holnapi tervedet.

3. Sportolj rendszeresen

Mióta rendszeresen sportolok, sokkal produktívabb vagyok. Amikor sportolsz, szerotonin termelődik a szervezetedben, ami pozitív hangulatban tart és sokkal produktívabbá tesz.

4. Találd meg az egyensúlyt a szabadidő és munka között

Azt vettem észre, hogy mikor nyaraláson vagyok, bár jól érzem magam, de hihetetlenül terméketlen vagyok. Ellenben minél elfoglaltabb vagyok, annál hatékonyabb is, és meg tudom valósítani az összes tervem a munkában, viszont ennek sokszor a szabadidő látja kárát, ami hosszú távon egyenes út kiégéshez.

Találd meg az egyensúlyt a szabadidő és a munka között, hogy egyszerre legyél boldog és termelékeny.

5. Soha ne halogass

A halogatás az a sír, amibe a lehetőség van eltemetve. Ehelyett inkább mindig mondogasd magadnak, ha szembe jön egy feladat: „megcsinálom most, megcsinálom most, megcsinálom most". Az élet túl rövid ahhoz, hogy kihagyjunk dolgokat belőle.

6. Ezt csináld, amint hazaérsz egy nyaralásról

Az egyik lejobb tanács, amit életemben kaptam, hogy abban a pillanatban, amikor visszatérsz egy hosszabb pihenésről, nyisd ki a naptáradat (vagy a Google Calendart), lapozz előre 6 hónapot, és írd bele a következő szabadságod időpontját.

Természetesen, amikor először hallottam ezt, nem fogadtam meg, mert úgy éreztem, hogy végtelen energiám van. Aztán ahogy eltelt egy év szabadság nélkül egyre több falba ütköztem a munkám során, és hihetetlenül terméketlenné váltam. Már túl sok hétvégém telt munkával, és túl sok órát dolgoztam naponta. Utólag visszagondolva, mindössze annyit kellett volna csinálnom, hogy kiveszek pár hétvégét és félévente egy egész hét szabadságot.

A fenti történet tanulsága az, hogy amikor túl keményen dolgozol anélkül, hogy szünetet tartanál, elkerülhetetlen a kiégés, és hihetetlenül terméketlenné válsz. Ha például 3 hónapig éjjel-nappal dolgozol megállás nélkül, akkor biztos vagyok benne, hogy több mint 3 hónapot fog igénybe venni, hogy „kigyógyulj" ebből a kiégésből.

Ennek eredménye pedig katasztrofális kihatással lehet a karrieredre és a magánéletedre egyaránt. Ezért hát törődj magaddal, és gyakran tarts szüneteket.

( Megjegyzés: Töltsd le ingyenes tanulmányunkat és tanuld meg, hogyan szerezheted meg álmaid állását és lehetsz benne sikeres.)

# data[].attributes.attachment_link.title
Ép testben ép lélek, avagy a munkahelyi siker és a testi-lelki egészség titka

# data[].attributes.attachment_link.description
A kiégés elkerülésére a legjobb mód, ha kiegyensúlyozott életet élsz. Kiegyensúlyozott életet csak akkor élhetsz, ha megfogadod a következő tanácsokat.

# data[].attributes.headline
VIDEÓ: Elengedhetetlen a megfelelő időbeosztás

# data[].attributes.subject
VIDEÓ: Elengedhetetlen a megfelelő időbeosztás

# data[].attributes.body
https://www.sikernap.com/

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
SikerVitamin - Így leszel sikeres vállalkozó!

# data[].attributes.attachment_link.title
🥇 Siker titka: A gazdagok más módon használják az időt!

# data[].attributes.body
A pozitív pszichológia alkalmazása a munkahelyi életben.

# data[].attributes.attachment_link.title
Boldogan a munkahelyen - Cégvilág - Jogászvilág

# data[].attributes.attachment_link.description
Talán elsőre idealisztikusnak tűnik a gondolat, de bizony nem irreális elvárás az, ha az ember a munkahelyen is jól akarja magát érezni. Ébren töltött időnk jelentős százalékát töltjük munkával, illetve a munka­helyen, fontos, hogy hogyan telnek ezek az órák. A pozitív pszichológia elkötelezetten hangsúlyozza a boldogság fontosságát.

# data[].attributes.headline
A szenvedély elengedhetetlen a kiteljesedéshez?

# data[].attributes.subject
A szenvedély elengedhetetlen a kiteljesedéshez?

# data[].attributes.body
"Az extra teljesítményhez extra lelkiállapot kell."

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Az extra teljesítményhez extra lelkiállapot kell. A vezető dolga pedig az, hogy ezt a lelkiállapotot létrehozza.

Minden vezető egyik legfőbb feladata, hogy munkatársait sikerélményekhez juttatása - állítja Baranyai Attila, a Develor tanácsadója, aki a szervezeti hatékonyság témáját több mint 10 éve kutatja. Szerinte a munkatársak sikeressége egyértelműen a vezetőkön múlik. A kulcs a hosszú távon is jól működő motivációban rejlik, ami extra felelősséget és feladatot jelent a vezetők számára. hvg.hu: Mennyire tekinthetjük lerágott csontnak a motivációval foglalkozó könyveket, tréningeket?

Baranyai Attila: Azért még maradt finom falat, és ha kellő kreativitással nyúlnak a kérdéshez, még hosszú ideig rágható is marad. Az irodalom tekintetében kicsit hazabeszélek, könnyű szívvel ajánlva a Motiváció 3.0 című könyvet. Néhány éve azért is támogattuk a hazai megjelenést, mert Daniel Pink jó érzékkel válogatta és érdekesen tálalta a témában megjelent kutatásokat és nem utolsósorban újra felfedezte Csíkszentmihályi Mihály flow-elméletét. A tréningekről szólva is megállja a helyét, hogy a motiválás témaköre mindig is a vezetőfejlesztés slágertémája volt és azt hiszem az is marad. Létezik-e izgalmasabb kérdés: mi inspirál bennünket és a velünk dolgozókat?

De hogy egy másik sportos példát említsek, Mocsai Lajos a legeredményesebb magyar kézilabdaedző egy beszélgetésünk alkalmával említette nekem: „Az extra teljesítményhez extra lelkiállapot szükséges. A vezető dolga pedig az, hogy ezt a lelkiállapotot létrehozza." Megszívlelendő gondolat mindkettő. Nem is lehetne jobban megragadni, mi a dolga egy vezetőnek. Azt persze hozzá kell tenni, megfelelő partner is kell hozzá, olyan munkatársak, akik szeretik azt, amit csinálnak.

hvg.hu: Most bizonyára sok vezető azt mondja magában, örülök, hogy találok embert, majd később sikereket is elérünk. Egyáltalán mi a siker a munka világában?

B. A.: Ernest Shackleton sarkkutatóról mondta az egyik embere, hogy képes volt elérni azt, hogy minden ember az expedíció legfontosabb tagjának érezze magát. Pedig ők aztán tényleg válsághelyzetben voltak, amikor a múlt század elején közel két évig éltek hajótöröttként az Antarktiszon. Az expedíció elbukott, de mindenki élve hazajött. A közvélemény és a királyi család úgy ítélte meg, hogy ez siker. A legénységből aztán többen újra hajóra szálltak Shackletonnal. Siker lehet minden előrelépés, amikor meghaladtuk addigi önmagunkat.

hvg.hu: Mi a sikerélmény receptje?

B. A: Gyakran mondtam el a tréningeken, hogy bölcsődés kislányom tökéletes munkahelyen dolgozik. Azt teheti, amit szeret, mindennap jobb lesz általa és ebéd után még szundíthatnak is. Meggyőződésem, hogy csak abban lehetünk hosszú távon is sikeresek, amit szeretünk. Ideig-óráig bármit képesek vagyunk megfelelően elvégezni, de a tartós sikerhez, ahhoz, hogy mindennap jobbak lehessünk, szenvedély is szükséges. Amit nem szeretünk, abban nem leszünk szenvedélyesek, amiben nem vagyunk szenvedélyesek, annak nem válunk a mesterévé, mert nem lesz kitartásunk gyakorolni. A szenvedély és a hozzáállás különbözteti meg az kiválót az átlagostól.

A visszajelzéshez és a sikerélményhez hozzátartozik ugyanakkor a jó célkitűzés is. A vezetés igazi művészete olyan célt kitűzni, amely egyszerre inspiráló, feszegeti a képesség határait és reális, vagyis nem megy el a kedve a kollégának már a célkijelölés pillanatában. Ismerek vezetőket, akik képtelenek a megváltozott környezethez igazítani elvárásaikat, és ezzel sajnos kódolják a kudarcot.

De talán még érdekesebb, hogy a magas jutalom egyfajta csőlátást okoz, csökkenti a kreativitást és a cél bármi áron történő elérésére sarkall, nem a minél jobb teljesítményre. Lényeges különbség. Ha korábban a sportot hoztam példaként, hadd mondjak ezúttal is sportos példát: olyan ez, amikor szándékosan vesztek azért, hogy a folytatásban könnyebb ellenféllel kelljen küzdenem. Vagy vegyük Lance Armstrongot, akinek a példája elég érzékletesen mutatja a különbséget. Erkölcsileg aggályos.
Szeretne többet megtudni arról, hogyan motiválhatja csapatát? Csatlakozzon a következő HVG Szemináriumhoz: Hatékony Motiváció 2018. május 16-án.
﻿

# data[].attributes.attachment_link.title
Szenvedély nélkül nincsen munkahelyi siker?

# data[].attributes.attachment_link.description
Az extra teljesítményhez extra lelkiállapot kell. A vezető dolga pedig az, hogy ezt a lelkiállapotot létrehozza. Minden vezető egyik legfőbb feladata, hogy munkatársait sikerélményekhez juttatása - állítja Baranyai Attila, a Develor tanácsadója, aki a szervezeti hatékonyság témáját több mint 10 éve kutatja. Szerinte a munkatársak sikeressége egyértelműen a vezetőkön múlik.

# data[].attributes.headline
VIDEÓ: 5 lépés a felelősségteljes karrierépítés irányába

# data[].attributes.subject
VIDEÓ: 5 lépés a felelősségteljes karrierépítés irányába

# data[].attributes.body
"Ne várj, hanem lépj" - HVG Állásbörze 2013

# data[].attributes.attachment_link.title
HVG Állásbörze 2013 - 5 lépés a felelősségteljes karrierépítés irányába

# data[].attributes.headline
Kiteljesedés a munkában és a családban egyszerre

# data[].attributes.subject
Kiteljesedés a munkában és a családban egyszerre

# data[].attributes.attachment_link.title
Jó munkahely, jó család: boldogság, kiteljesedés, siker

# data[].attributes.attachment_link.description
Az idén 7. alkalommal meghirdetett Családbarát munkahely díjat 45 pályázó nyerte el. Az elismeréseket átadó ünnepségen Novák Katalin államtitkár kiemelte: a munkahely és a család kölcsönhatásban állnak siker szempontjából.

# data[].attributes.body
Mindenkinek mást jelent „önmegvalósítani”

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
A cikk szerzője a doktori disszertációját írta a munkahelyi önmegvalósításról, illetve annak gátló tényezőiről. A kutatás (amelyet reklámügynökségi kreatív szakemberek között végzett) során kapott eredményeket az óta továbbfejlesztette azon tréningek és coaching-ok alapján, amelyeket a kutatás befejezése óta (más szektorokban is) tartott a témában.

Többen vagyunk, akik arra vágyunk, hogy a munkahelyünkön is törekedhessünk az önmegvalósításra, azaz tehessünk olyat, ami szerintünk jó, fontos, és ne csak a „pénzért járjunk be". Ezt nevezem e cikkben késztetésnek, azaz egy olyan belső hajtóerőnek, amely azt erősíti, hogy munkahelyünkön is akarjunk önmegvalósításra törekedni. Nem másért, mint annak érdekében, hogy úgy érezzük, „jó helyen vagyok", „magamat adhatom" azaz hiteles vagyok ott és akkor - mert az bizony jó érzés.

Ennek ellentéte számomra a kényszer, amikor olyan akadályokat él meg az egyén, ami visszaveti őt a munkahelyi önmegvalósítás élményétől, így a munkába járás, a feladatkör elvégzése már nem okoz jó érzést, kényszerűvé válik.

A közös értéshez, értelmezéshez röviden tekintsük át, mit ír a szakirodalom az önmegvalósításról. Az önmegvalósítás fogalma a humanisztikus pszichológiából ered, aminek többek között az volt az előfeltevése, hogy

(1) az emberek képesek jelentős személyes döntéseket meghozni;
(2) az emberek életük során önmegvalósításra törekszenek, szeretnék képességeiket kiteljesíteni;
(3) az önmegvalósítás élménye minden ember számára mást és mást jelent.

A humanisztikus pszichológusok között a nagyok is más és más megközelítést alkalmaztak a fogalom értelmezéséhez. Maslow például úgy gondolta, hogy ameddig alapvető szükségleteinket nem elégítjük ki (fizikai, biztonsági, kapcsolat, elismerés), addig nem törekedhetünk önmegvalósításra. Csíkszentmihályi Flow-elmélete is az emberhez vezeti vissza az önmegvalósítás lehetőségét, de számára kulcs az, hogy csak akkor élhetjük meg az önmegvalósítást, ha nem hamis célok és szándékok vezérelnek minket. Rogers már a környezettől teszi függővé az önmegvalósítást: csak akkor tudunk önmegvalósításra törekedni, ha a környezetünkből bizalmat, empátiát kapunk és hitelességet tapasztalunk. Ezzel a néhány példával csak arra szerettem volna felhívni a figyelmet, hogy az önmegvalósítás egyrészt lehet eredmény (egy pillanat), de lehet egy folyamat (maga a törekvés alatt megéltek), másrészt pedig, hogy múlhat az egyénen vagy a környezeten is annak elérése.

És mit mond a tapasztalat?

Változatosan éljük meg az önmegvalósítást.

Az önmegvalósítás fogalmát sok mindenre használjuk, sőt, akár ki is jelenthetjük, hogy az önmegvalósítás kifejezést ritkán használjuk, helyette sok mindent mást - de azok mégis mind az önmegvalósításra vonatkoznak. Van, akinek az önmegvalósítás egy szellemi tevékenység, pl. az „inspirációt", a „kihívást" nevezi annak. Van azonban olyan ember, aki egy érzelmi bevonódást él meg ilyenkor, és úgy fogalmaz, hogy a helyzet „izgalmi állapot okoz", „élvezem". Végül van, akinek feje is, szíve is benne van, az egész személyisége megjelenik a helyzetben: „magával ragad, amit csinálok", „egyszerűen úgy érzem, a helyemen vagyok".

Ezekben a megfogalmazásokban az a közös, hogy az önmegvalósítást élményként jellemzik - akár állapotként, akár egy folyamatként élik meg azt az egyének.

Mindenkinek mást jelent „önmegvalósítani".

Vannak, akik úgy gondolják, hogy akkor valósítják meg önmagukat, ha valami újat találnak ki („az ötletemet végigvinni"). Ugyanakkor önmegvalósítás lehet az is, ha az ember önmagát kivetíti valamibe, „tárgyiasítja magát" („megvalósul a filmem"), számukra az alkotás folyamata is fontos. Nem utolsó sorban az is „önmegvalósít", aki egy számára fontos értéket képvisel - a szerint éli mindennapjait („társadalmilag hasznos legyen").

Ezeknél a megfogalmazásoknál az a lényeges, hogy ahhoz, hogy önmegvalósíthassunk, tudnunk kell, mi az a személyes jövőkép, „ideál-én", amit el szeretnénk érni.

A kompromisszumkötés nem zárja ki az önmegvalósítást.

Nagyon fontos, hogy az önmegvalósítás nem azt jelenti, hogy a kereteket felrúgva vagy éppen keretek nélkül tesszük azt, ami segít a személyes jövőkép elérésében. Van, hogy a környezettel, pl. az üzleti élettel kell kompromisszumot kötnünk (tipikus a szolgáltató szektorban: az ügyféllel), de van, hogy saját magunkkal (ld. karrier-család dilemma). Amennyiben megértjük és elfogadjuk a kereteket, azok még inspirálóan is hathatnak ránk, hiszen túl könnyű lehet bármit elkészíteni, kialakítani, ha korlátlan mozgástér, pénz és idő áll rendelkezésünkre, keretek között viszont lehet sokkal izgalmasabb, jelenthet nagyobb kihívást is.

Azt érdemes tehát átgondolnunk, hogy számunkra mit jelent az önmegvalósítás? Melyek azok az adottságaink, képességeink, amiket szeretnénk kiteljesíteni? Mit tehetünk mi azért a munkahelyen, hogy ez a kiteljesedés megtörténjen?

De az is lehet, hogy van egy ezeket mind megelőző kérdés: a munkahelyen kell és/vagy érdemes kiteljesedésre törekedni? Nézzünk néhány, a valós életből (coaching folyamatokból) vett helyzetet, arra vonatkozóan, hogy ki hogy gondolja!

„A" eset

A fiatalember tipikus Y-generációs személyiség: öntudatos és önbizalommal teli, a világgal kritikus, a változásokat jól kezelő, rugalmas és tud tanulni a megélt helyzetekből. Már egyetemi évei alatt is jelentős szakmai tapasztalatra tett szert. Alapvetően szerette a munkahelyét, ahol dolgozott, el is ismerték, jó csapatnak volt a tagja. Erős teljesítményorientációt hozott a családjából, a családi ebédek jelentős része azzal telt, hogy munkájáról kérdezték, amit már-már számonkérésnek élt meg. Volt egy ötlete, amit hónapok óta dédelgetett, és azt vette észre magán, hogy nem köti le a munkája, egyre csak saját ötletén jár a feje. Napról napra egyre nehezebben élte meg a „törzsidőt", már a munkahelyére való bejárást is kényszerként élte meg. Egyik reggel eldöntötte, felmond, és elkezdi saját vállalkozását, amelynek célja ötletének megvalósítása. Jövőképét így fogalmazta meg: „saját fejlesztésű termékem hazai és nemzetközi színtereken történő sikeres bevezetése, évről évre jövedelmezőbb értékesítése".

Üzleti tervet készített és idővel meg is nyert egy jelentősebb összeget start-up vállalkozásként. Munkahelyére bejárni már nem volt kényszer, sokkal inkább késztetés: megvalósíthatja ötletét! Építgette, szépítgette a vállalkozást: irodát bérelt, fejlesztőket vont be, munkatársakat toborzott, külföldi utakat szervezett nemzetközi partnerek bevonására. Boldog volt, annyira telve energiával, amit még sosem érzet! Hát persze: helyén van, azt teszi, amire vágyott régóta, „saját gyermekét" nevelgeti!

Aztán jött az első összeütközés a vezető fejlesztő kollégával, amit egyre több követett. Rájött, attitűdbeli eltérések vannak, és nem tudott tovább dolgozni vele. Igyekezett más vezetési stílust alkalmazni, pl. több teret adni a vezető fejlesztőnek, de az nem tudott élni a lehetőséggel - és az üzleti terv, mondhatni, „füstbe ment". Azt élte meg, újra kényszer az, ami egykor késztetés volt... Elbukott az elköteleződés, elbukott a vállalkozás. De csak az első.

„B" eset

Egy kismama, aki egy multinacionális cégtől ment GYES-re, négy év után vissza szeretett volna térni a munkaerőpiacra. Tudta, hogy a korábbi pozíciójába nem várják vissza szívesen - az ő elgondolása alapján azért, mert teljesítménye jelentősen meghaladta az elvártat és ez konfliktusokat szült. Az is igaz, hogy ő se akart volna oda visszamenni, leginkább azért, mert a gyerekek mellett már nem szeretett volna olyan sok időt irodai munkára fordítani. Ki van szolgáltatva mégis a munkaerőpiacnak? A visszamenetel kényszerét át tudná-e alakítani késztetéssé - ez volt a fő kérdése.

Végiggondolta, hogy melyek azok a munkafeltételek, amelyek számára elengedhetetlenek, és melyek azok, amelyek jó lenne, ha meglennének, de nem jelentenek elengedhetetlen feltételt. A rugalmas munkaidőt és a kihívó feladatokat fogalmazta meg, mint szükséges feltétel. Visszatérését sikeresnek lehet nevezni, mivel önmagáért és céljaiért kiállva egy heti 30 órás, nemzetközi csapatba ágyazott munkakört kapott meg olyan munkatársakkal, akiktől úgy gondolta, sokat lehet tanulni. Boldog volt, hogy a megváltozott élethelyzet (anyaság kisgyerekekkel) adta új én-képét, új prioritásait meg tudta fogalmazni, és kiállt magáért. Így tudta átforgatni a szorongását vággyá, és izgatottan várta ismét a munkába állás napját!

Azóta kiderült, hogy a munka valóban érdekes, folyamatosan használnia kell a már megszerzett ismereteit, készségeit, miközben újakra is szert tesz. Sok visszajelzést kap a főnökétől, aki kertelés nélkül elmondja azt is, ha nem elégedett. Tiszták számára a célok, a feladatok, és tudja, fejlődhet, sőt, hibázhat is olykor. Ugyanakkor sok utazással is jár az új munka, amit nehezen él meg, mert havonta átlagosan öt napot külföldön, a családtól távol kell töltenie. Ez a tényező azonban nem vált olyan szintű nyomássá, amitől azt élné meg, a munkája kényszer, sőt, épp ellenkezőleg! Az utazás, mint adottság azt eredményezte, hogy az otthon töltött napok felértékelődtek, azóta a családjával még odafigyelőbb, mert tudja, ezek a napok nem tekinthetőek adottságnak!

„C" eset

A frissen kinevezett igazgató azt a feladatot kapta, hogy az akkorra kialakult „állóvizet felkavarja", újra legyen szempont a munkatársak körében a teljesítmény, a fejlődés iránti igény. Vezetője teljes támogatásáról biztosította. Az igazgató nagyon boldog volt: elképzelése most végre valóra válhat! Mi kell ennél több? Készetetés volt minden ízében, ezzel kelt, ezzel feküdt!

A szervezetfejlesztési folyamatot alaposan előkészítette, főnöke áldását is adta rá. A több mint százfős csapata viszont nehezen vette a változást, az ellenállásnak minden jele megmutatkozott. Késztetése azonban nem lankadt az elképzelt változások véghezvitelét illetően, ugyanakkor a változás menetét, menetrendjét át kellett gondolnia, több esetben meg is változtatnia, ami valós kényszer volt. Majd' egy év alatt, de eljutott oda, hogy a munkatársak megértették a változás szükségességét, és beálltak az új (magasabb teljesítményt és minőséget elváró) kultúrába, az elvárásokat igyekeztek teljesíteni. Az igazgató újra úgy érezte: „helyén van", hiszen a csapatát úgy, és olyan keretek között vezethette, amelyekre vágyott.

Öröm az ürömben azonban, hogy addigra egy ideje azt érezte, elvesztette főnöke támogatását. Igyekezett ennek okát megfejteni, sokat beszélgetett vele, de nem derült ki a valós ok. Az új kultúra a bevezetett új rendszerekkel és folyamatokkal jól teljesített, elismerést mégsem kapott. A csapata adta késztetés a főnöke adta kényszerrel vegyítette minden nap a munkába menetelt. Egy napon aztán el is dőlt ki az erősebb: elküldték.

Mit jelentenek ezek az esetek önmegvalósítás szempontjából?

Az első eset arra hívja fel a figyelmet, hogy nem elég az ötlet, nem elég az elszántság és a tőke. Kellenek készségek, képességek, amivel az adott célhoz, „ideál-én" eléréséhez szükséges körülmények is megteremthetőek, elérhetőek. Szerencsére nem egyszer van lehetőségünk „önmegvalósítani", hiszen egy folyamatról van szó. Ezt az esetben szereplő fiatalember is felismerte, tudott tanulni a hibákból, megfogalmazta a tanulságokat, és azokat továbbviszi új vállalkozásába. Újra megéli azt a belső késztetést, amit az első vállalkozásában, bár most már egy más szinten: több tudatossággal.

A múltból való tanulás - amit a jelenben alkalmazunk egy ideális jövőkép elérésére - elengedhetetlen az önmegvalósítás folyamatában.

A kismama munkába történő visszatérése azt hangsúlyozza, hogy nagyon fontos tisztában lenni azzal, hogy melyek azok a munkaköri, illetve általában munkához kötődő tényezők, amelyek elengedhetetlenek ahhoz, hogy késztetést érezzünk a magas szintű munkavégzéshez. Ha azokat megkapjuk, úgy érezzük, a munka, annak eredménye a „miénk", és ez erőt ad az esetleges nehezebb pillanatokhoz is, pl. egy negatív visszajelzés, sok utazás.

Amikor azt érezzük, hogy a munka „ránk van szabva", készségeinket, képességeinket alkalmazhatjuk, továbbfejleszthetjük, az elég önbizalmat adhat ahhoz, hogy továbblépjünk az önmegvalósítás útján.

Az igazgató esete a munkahelyi szereplők jelentőségére hívja fel a figyelmet az önmegvalósítás folyamatában. A csapat, a vezető befolyásolja azt az élményt, hogy tudunk-e és akarunk-e önmegvalósításra törekedni a munkahelyen. Tiszta-e az elvárt szerep, van-e függési viszony, és ha igen, az tiszteleten alapul-e? A transzparencia, a profizmus jelen vannak-e a mindennapokban, amelyek biztonságot adhatnak ahhoz, hogy önmagam legyek és önmagam legjavát adjam?

A munkahely látható (pl. emberek) és láthatatlan (pl. értékek) jegyei a mindennapi munkavégzés kényszerré vagy késztetéssé alakulását jelentősen befolyásolják, amely hatással van a munkahelyen történő önmegvalósítási folyamatra is.

És hogy mindezek alapján mit érdemes végiggondolnunk?

Elsősorban azt, hogy nekem vajon késztetés-e a munka vagy kényszer? Mi segíti, és mi gátolja azt, hogy én - jó értelemben - „kiéljem magamat" a munkámban, a munkahelyemen? Azt teszem, ott és úgy teszem, ahogy azt elképzel(t)em?

Remélem, igen! Ha nem - sosincs késő változtatni!

A Budapesti Corvinus Egyetemen végzett közgazdászként, majd szerzett doktori fokozatott. Az egyetemen azóta is oktat szervezetfejlesztés és önmegvalósítás témákban. 2004-től dolgozik szervezetfejlesztő tréner-tanácsadóként. Stratégiai tanácsadással, rendszerek (pl. teljesítményértékelés, karriermenedzsment, tehetségmenedzsment), felülvizsgálatával és kialakításával foglalkozik, tart vezetőképzéseket, készségfejlesztő tréningeket. A coaching-, illetve a szupervíziós ülések állnak hozzá a legközelebb, melyek során konkrét elakadásokon segít át embereket, csoportokat; abban támogatja őket, hogy eredményesebben működjenek mind a szakmai, mind a magánéletükben, és jobban érezzék magukat a bőrükben. Hisz abban, hogy az emberek önmegvalósíthatnak munkájuk során - kérdés, hogy jó helyen van-e az illető? Az együttműködések során az adott tudás és készség átadásán túl, a résztvevők saját életükért való személyes felelősségvállalásának felismerését támogatja, illetve a legjobb megoldás megtalálásában nyújt segítséget.

# data[].attributes.attachment_link.title
Önmegvalósításra törekedni a munkahelyen - áldás vagy átok?

# data[].attributes.attachment_link.description
A cikk szerzője a doktori disszertációját írta a munkahelyi önmegvalósításról, illetve annak gátló tényezőiről. A kutatás (amelyet reklámügynökségi kreatív szakemberek között végzett) során kapott eredményeket az óta továbbfejlesztette azon tréningek és coaching-ok alapján, amelyeket a kutatás befejezése óta (más szektorokban is) tartott a témában.

# data[].attributes.headline
Hogyan tudom megvalósítani magam a munkahelyemen?

# data[].attributes.subject
Hogyan tudom megvalósítani magam a munkahelyemen?

# data[].attributes.body
"Mindenki olyan helyen szeretne dolgozni, ahol úgy érzi, ez a hivatása, azt csinálja, amire született, és megvalósíthatja önmagát."

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Változatosan éljük meg az önmegvalósítást - véli Dr. Beck-Bíró Kata, a téma szakértője. Van, akinek az ez egy szellemi tevékenység, például az „inspirációt", a „kihívást" nevezi annak, mások érzelmileg közelítik meg, úgy fogalmaznak, hogy „izgalmi állapotba" kerülnek, „élvezik" ezt a helyzetet, vagy épp „magával ragadja", amit csinál. A szakértő a doktori disszertációját írta a munkahelyi önmegvalósításról, illetve annak gátló tényezőiről, ennek részeként végzett egy kutatást reklámügynökségi kreatív szakemberek között.

A kompromisszumkötés nem zárja ki az önmegvalósítást. Nagyon fontos, hogy az önmegvalósítás nem azt jelenti, hogy a kereteket felrúgva vagy éppen keretek nélkül teszem azt, ami segít a személyes jövőképen elérésében - vélekedik a kutató. Van, hogy a környezettel, például az üzleti élettel kell kompromisszumot kötni, de van, hogy saját magammal - mint amikor a karrier és a család között dönteni.

Jó helyen vagyok?

Olyan kérdésekre kell például választ adnunk, hogy a foglalkozásunk egyben a hivatásunk-e, elkötelezetten dolgozunk-e vagy csak megélhetési forrást jelent? Ha valaki azt érzi legbelül, „ez vagyok én", „erre lettem teremtve", akkor a munkája valószínűleg a hivatása. Ha viszont nincs meg az elkötelezettség, nem érezzük sajátunknak a munkánkat, akkor azon érdemes elgondolkodni, hogy ezen akarunk-e változtatni - és ha igen, hogyan tudjuk ezt megtenni.

Amennyiben az ember világos célokat kap a munkakör jó színvonalú elvégzéséhez, úgy egyértelműek számára azok a keretek, amelyeket „feltölthet saját magával" - véli Dr. Beck-Bíró Kata. Az sem mindegy, hogy azt érezzük-e, hogy az adott munka ránk van szabva, vannak-e olyan készségeink, képességeink, amiért ezt a munkát magunkénak mondhatjuk, vagy igazából bárki el tudná végezni? Ha az előbbi állítás az igaz, az sok önbizalmat adhat.

A munkahely, mint akadály

A munkahelyünk szereplői nagyon fontosak az önmegvalósítási törekvésükben is. Ha úgy érezzük, hogy a főnök bízik bennünk, az „szárnyakat ad" és szeretnénk egyre többet „adni magunkból". A munkatárasainknak is nagy szerepe van abban, hogy a helyünkön érezzük magunkat. Ez nem azt jelenti, hogy például nem tudok tanulni a másiktól, csak legyen meg a kölcsönös tisztelet, hogy „te abban vagy jobb, én meg ebben" - elemzi Dr. Beck-Bíró Kata.

Ha nem így van, akkor függés jöhet létre, csakúgy, mint a bizalmatlan főnök esetében. Ez erősen akadályozza az önmegvalósítást. A munkahelyen jelentősége van annak is, amit látunk, tapasztalunk. Például, ha értékelik a profizmusra való törekvést, az újszerű megoldásokat, ha a szervezeti kultúra része a transzparencia, az biztonságot ad a munkatársnak és inspirációt, hogy ő maga is egyre jobban akarjon teljesíteni. Ha viszont azt látja, hogy magas a fluktuáció, akkor ez elbizonyíthatja őt.

És végül egy érdekesség: még az iroda kialakítása is befolyásolhatja az önmegvalósítási törekvést. Például vannak olyan emberek, akiket a nyitott iroda inspirál, másoknak viszont túl tág kereteket ad, és feszélyezi őket.
- Profession.hu
További cikkek az álláskeresésről

További cikkek az álláskeresésről

# data[].attributes.attachment_link.title
Hogyan valósíthatom meg önmagam a munkahelyen?

# data[].attributes.attachment_link.description
Mindenki olyan helyen szeretne dolgozni, ahol úgy érzi, ez a hivatása, azt csinálja, amire született, és megvalósíthatja önmagát. Az önmegvalósítás több tényezőtől függ, és többféle gátja is lehet: a saját személyiségünk, a főnök, vagy épp a környezet is okozhatja, ha nem tudunk kiteljesedni, és kényszernek érezzük a munkát.

# data[].attributes.headline
A tudatos karrierépítés hosszú-és rövidtávú előnyei:

# data[].attributes.subject
A tudatos karrierépítés hosszú-és rövidtávú előnyei:

# data[].attributes.body
1. Jobban érezzük magunkat a munkahelyünkön.

2. Jobban élvezzük a feladatainkat, és gyorsabban eltelik a munkaidő.

3. Mélyebben átlátjuk a munkánkat, a folyamatokat, az összefüggéseket.

4. Jobban megértjük a főnökünk álláspontját.

5. Jobban kijövünk a munkatársainkkal.
6. Jó példát mutatunk a kezdő kollégáknak.

7. Több értéket teremtünk a munkahelyünknek.

8. Elismernek és tisztelnek bennünket.

9. Büszkébbek leszünk önmagunkra és a munkánkra egyaránt.

10. Biztosan számíthatunk szakmailag kiugró feladatokra és előléptetésre.

11. Sikeresebbek lehetünk, ha úgy döntünk idővel, hogy saját vállalkozást indítunk.