# data[].attributes.headline
Danmark efter napoleonskrigendanmark havde tænkt sig at holde sig neutralt men senere blev de tvunget ind i en alliance med napoleon/frankrig. Og norge holdte sammen med rusland og så var der krig og danmark havde ikke penge nok så de måtte trække sig  at man ville beholde helstaten nationalisme fra 1830-1848politiske former= folke styring preussen og østrig= imod demokrati: Magt 1848: orla lehmann: du til ejderen aktive nationalisme Dansk nationalisme >< tysk nationalisme treårskrigen danmark laver grundlov i 1848-1851slesvig blev en del af tysklandtreårskrigen var en borgerkrig mellem de 2 hertugdømmer og det danske kongerige

# data[].attributes.subject
Danmark efter napoleonskrigendanmark havde tænkt sig at holde sig neutralt men senere blev de tvunget ind i en alliance med napoleon/frankrig. Og norge holdte sammen med rusland og så var der krig og danmark havde ikke penge nok så de måtte trække sig  at man ville beholde helstaten nationalisme fra 1830-1848politiske former= folke styring preussen og østrig= imod demokrati: Magt 1848: orla lehmann: du til ejderen aktive nationalisme Dansk nationalisme >< tysk nationalisme treårskrigen danmark laver grundlov i 1848-1851slesvig blev en del af tysklandtreårskrigen var en borgerkrig mellem de 2 hertugdømmer og det danske kongerige

# data[].attributes.headline
I danmark var der i 1834 blevet oprettet rådgivende.

# data[].attributes.subject
I danmark var der i 1834 blevet oprettet rådgivende.

# data[].attributes.body
Det kunne se at dk vandt krigen men de vandt ikke

# data[].attributes.headline
Dannevirke var en slags port til Danmark. 

# data[].attributes.subject
Dannevirke var en slags port til Danmark. 

# data[].attributes.body
Forfatningen ændrede på helstaten, fordi den kun skulle gælde for Danmark og Slesvig.

# data[].attributes.body
treårskrigen var en borgerkrig mellem kongeriget Danmark og hertugdømmerne slesvig og holsten, deles en krig mellem Danmark og det tyske forbund

Danske soldater vender hjem til kbh i 1849

Da Christian den 8 døde i januar måned i 1848, var der store ønsker til at Frederik den 7 ville fortælle hvad for nogle krav om en fri forfatning

Samtidig sprede et oprør over Europa i begyndelsen af 1848.

det lykkedes ikke i den her periode at finde en løsning på problemerne

i begyndelsen af 1849 brød krigen ud igen. preussiske og slesvig - holstenske tropper trængte op igennem jylland belejrede den imidleridligt

midt under krigen i juni måned i 1849, havde danmark fået sin første delvist demokratiske grundlov.

# data[].attributes.body
I Danmark fik en gruppe fra det nationalliberale parti, mere indflydelse.

Partiet ville fjerne enevælden i Danmark og helstaten, og gøre slesvig til en del af det Danske kongerige.

Hvor en gruppe andre politikere konservativ ville bevare helstaten.

# data[].attributes.body
1834=oprettet rådgivende stænderforsamlinger

1840’erne voksede kravet

Christians d 8 døde januar 1848

21 marts 1848= en stor forsamling til kongen med krav om en fri forfatning

I helstaten DK splittede de nationalistiske stømninger landet

Slesvig og holsten lød krav om egen forfatning

23 marts blev udnævnt en midlertidigt regering i hertugdømme

Treårskrigen var en bogerkrig , Danmark og hertugdømmerne slesvig og holsten

1849 brød krigen ud igen efter en våben hvile

# data[].attributes.body
1848

I 1848 store demonstrationer som krævede tysk enhed og oprettelse af parlament for samlet Tyskland

Både Dk De ville indlemme Slesvig hvilket førte til borgerkrig i den danske helstat

Krigen varede tre år deraf navnet

Dk havde først succes men blev trængt da militær støtten fra preussen nåede frem danmark fik senere støtte fra Ru, som pressede en 7 mdr. våbenhvile igennem

1849

Krigen bryder ud igen slesvigske tropper  trænger op i jylland og belejrede den dansk stilling ved Fredericia

6. juli brød de danske styrker imidlertid ud og med hjælp fra sverige og rusland lagde de pres på preussen som indgik fred med DK nu stod slesvig alene og tabte i et slag hvor 6000 blev dræbt

samtidig for dk demokratisk grundlov

# data[].attributes.body
Der spredte sig en revolutionsbølge i Europa i begyndelsen af 1848.

i Frankfurt blev der oprettet et parlament for et samlet Tyskland.

En stor forsamling gik den 21. Marts 1848 til kongen med krav om en fri forfatning der indlemmede Slesvig i Danmark.

Den 23. Marts blev der udnævnt en midlertidig regering i hertugdømmerne, der dermed reelt gjorde oprør mod centralmagten i København.

Resultatet blev en blodig borgerkrig i den danske helstat der varede tre år og kostede tusindvis af menneskeliv.

Treårskrigen var en borgerkrig mellem kongeriget Danmark og hertugdømmerne Slesvig og Holsten, dels en krig mellem Danmark og det Tyske forbund.

Danmark og Preussen indgik i en simpel fredsaftale.

Rusland og til dels også Sverige truede med at gribe ind i krigen på Dansk side.

Midt under krigen, i Juni 1849, havde Danmark fået sin første delvist demokratiske grundlov.

# data[].attributes.body
Treårskrigen

slesvig-holstenske politikere kørte fast allerede i marts 1848, og der udbrød derfor krig. I begyndelsen stod den danske hær kun over for den slesvig-holstenske oprørshær, og den danske hær vandt derfor en række sejre

I 1848 havde Rusland presset Preussen til at trække sig fra krigen. Dermed stod den danske hær igen kun over for oprørshæren. På trods af en kortvarig fred blev krigen genoptaget i 1849. Det afgørende slag blev Slaget ved Isted, hvor ca. 37.500 danske soldater angreb omkring 26.800 slesvig-holstenere.

Kampene blev krigens mest blodige med 845 dræbte og 2.405 sårede danske soldater og 534 dræbte og 1.202 sårede fra oprørshæren. Trods de større danske tabstal var det den danske hær, der trak sig ud af kampen som sejrherren.

Sejren banede vejen for en fredsslutning, som stormagterne England, Frankrig og Rusland dikterede. Resultatet blev  Slesvig og Holsten skulle fastholde deres tilknytning til Danmark, men grundloven fra 1849 måtte kun gælde i Danmark.

I Danmark ville man ikke have enevælde mere så med et flertal gik Frederik 7 med til at lave det vi kalder for grundloven

Under Treårskrigen var de danske politikere delt i to grupper. Nogle af politikerne støttede helstaten, mens andre forsøgte at få den opløst. Blandt andet fordi begge krige til dels var startet, fordi en del af helstaten ønskede at løsrive sig fra det danske rige.

i 1864 da Danmark tabte til Tyskland måtte Danmark afgive Slesvig, Holsten og Lauenborg, dermed blev helstaten opløs

# data[].attributes.body
det var kun den bedrestillede del af befolkningen der kunne stemme i 1834

efter christian den 8 død håbede man på at efterkommeren frederik d 7 ville give alle i landet stemmeret

der var demonstrationer nede i de tyske stater det resulterede så til at der blev dannet et parlament for det samlede tyskland

slesvig og holsten havde krav om egen forfatning

da forfatningen blev kendt så tog en stor forsamling i københavn og bad om krav om en fri forfatning

kongen accepterede

den 23 marts blev der meldt ud om en midlertidig regering som gjorde at der kom oprør mod centralmagten i københavn

resultatet af krigen var en meget blodig borgerkrig

krigen varede 3 år

efter dansk succes i krigen fik slesvig holstenerne hjælp fra preusserne

danmark fik midlertidig hjælp fra rusland

det lykkedes ikke at finde en løsning på problemerne og så i 1849 brød krigen for alvor ud

danmark indgik en fredsaftale med preussen men danmark truede med at få sverige og rusland på deres side

efter aftalen stod de slesvigske holstenere alene mod de danske tropper

den 25 juli 1850 kom slaget ved isted som danskerne vandt og de andre valgte at trække sig tilbage

i 1849 afskaffede danmark enevælden og fik derimod demokrati

lauenborg og holsten blev ved med at have enevælde

# data[].attributes.body
Der var en revolution i europa ville man have demokrati

Tyskland ville gerne samles i et

Helstaten var ved at blive opløst

Preussen støttede slesvig-holsten med tropper

Tyskland og Danmark vil have demokrati

Treårskrigen var imellem de to hertugdømmer og danmark