# data[].attributes.attachment_link.description
Vi tar havet till klassrummet.
Öka din havsmedvetenhet.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Här hittar du som lärare lektionsmaterialet "Elsäker" framtaget till elever i mellanstadiet.

Om materialet

Elsäker är ett skolmaterial som vänder sig till lärare för åk 4-6. Materialet är tänkt som ett stöd till dig som är lärare och undervisar om elektricitet och elsäkerhet.

Materialet besvarar frågor som till exempel: Vad är elektricitet? Hur gör man det elsäkert hemma? Och hur använder man elektriska prylar på rätt sätt?

Materialet utgår från tre filmer. I filmerna får vi träffa Hanna och Leon som diskuterar el och elsäkerhet på ett pedagogiskt och intresseväckande sätt. Deras diskussioner och funderingar varvas med förklarande animationer.

Den här handledningen är även ett stöd när ni arbetar med lektionsmaterialet och ger tips på hur det går att variera beroende på elevernas nivå för att de ska kunna ta sig an, förstå och aktivt tillämpa de viktigaste delarna i ett elsäkert agerande.
Lärarhandledning (pdf, 1,5 MB) De olika områdena innehåller:
Område 1 - Vad är elektricitet?
Vad är energikällor? Var kommer elektriciteten ifrån och hur kommer den till våra hem?

Område 2 - Elsäkerhet i hemmet, inne och ute.
Vad ska man tänka på och hur ser man skillnad på jordat och ojordat vägguttag?

Område 3 - Använda elektriska produkter på ett säkert sätt.
Hur du använder och tar hand om dem.

Område 4 - Shoppa elektriska produkter.
Fundera över var du köper dem. Vad är CE-märkning och var lämnar jag mina trasiga elektriska prylar?

# data[].attributes.attachment_link.description
Här hittar du som lärare lektionsmaterialet "Elsäker" framtaget till elever i mellanstadiet.

# data[].attributes.attachment_link.description
Tv-program. Enkel information om Sveriges natur - klimat, djur, friluftsliv och allemansrätt - riktad till nyanlända elever.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Nyckelord: näringskedja, näringskedjor, näringsväv, kretslopp, ekosystem, djur, natur, skog, land, sjö, fotosyntes, producent, konsument, toppkonsument, kiselalg, hoppkräfta, löja, abborre, gädda, fiskljuse, utter, rödbandad dödgrävare, gråsugga, lingon, kruståtel, skogsmus, huggorm, ormvråk.

# data[].attributes.attachment_link.description
Illustrationer av näringskedjor på land och sjö. Skriv ut som affischer eller använd som digitalt bildstöd.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Nyckelord: näringskedja, näringskedjor, näringsväv, kretslopp, ekosystem, djur, natur, skog, land, sjö, fotosyntes, producent, konsument, toppkonsument, kiselalg, hoppkräfta, löja, abborre, gädda, fiskljuse, utter, rödbandad dödgrävare, gråsugga, lingon, kruståtel, skogsmus, huggorm, ormvråk.

# data[].attributes.attachment_link.description
Illustrationer av näringskedjor på land och sjö. Skriv ut som affischer eller använd som digitalt bildstöd.

# data[].attributes.attachment_caption
Klimatkompis | Hållbar utveckling för åk 3

# data[].attributes.attachment_link.title
Klimatkompis | Hållbar utveckling för åk 3

# data[].attributes.attachment_link.description
Klimatkompis - hållbar utveckling för åk 3. Utmaningar i att samla in, återvinna och återanvända plast. Utgår från Lgr22 och de globala målen i Agenda 2030.

# data[].attributes.attachment_caption
Pedagogisk planering i Skolbanken: NO - materials egenskaper åk 3

# data[].attributes.attachment_link.title
Pedagogisk planering i Skolbanken: NO - materials egenskaper åk 3

# data[].attributes.attachment_link.description
Vilka föremål är magnetiska och finns det föremål som leder elektricitet? Vad flyter och vad sjunker till botten i vatten och varför är det så? Vi kommer att ställa frågor och ta reda på svar genom olika experiment.

# data[].attributes.attachment_link.title
Superhemligt: Tjuvlarmsbuset - Vad leder ström? | UR Play

# data[].attributes.attachment_link.description
Busgänget vill busa med Alindes moster som älskar godsaker. De bestämmer sig för att bygga ett tjuvlarm med hjälp av batterier, kabel, folie och ficklampa. De tänker placera ut ett lockbete med nybakade muffins och när lampan på tjuvlarmet tänds så vet busgänget att mostern försöker ta muffins. Men…

# data[].attributes.attachment_caption
Din kropp - svenska som andraspråk: Huden | UR Play

# data[].attributes.attachment_link.title
Din kropp - svenska som andraspråk: Huden | UR Play

# data[].attributes.attachment_link.description
Visste du att huden är kroppens största organ? Den är lika stor som ett lakan om man skulle vika ut den. Inbäddade i hudens olika lager finner man en hel del viktiga och finurliga saker såsom känselceller, hårsäckar och fettceller.

# data[].attributes.attachment_caption
Pedagogisk planering i Skolbanken: Kropp och hälsa åk 3

# data[].attributes.attachment_link.title
Pedagogisk planering i Skolbanken: Kropp och hälsa åk 3

# data[].attributes.attachment_caption
👂 Lär dig om sinnen med Mira | Mira: Kunglig detektiv 🕵️‍♀️ | Disney Junior Sverige

# data[].attributes.attachment_link.title
👂 Lär dig om sinnen med Mira | Mira: Kunglig detektiv 🕵️‍♀️ | Disney Junior Sverige

# data[].attributes.body
Fysisk hälsa – Hur kroppen mår och fungerar. Psykisk hälsa – Hur vi mår känslomässigt, fungerar i vardagen och klarar livets upp- och nedgångar. Social hälsa – Handlar om våra relationer med andra människor. För att må bra behöver vi känna sammanhang, bli bekräftade och tillhöra en gemenskap.

# data[].attributes.attachment_caption
Pedagogisk planering i Skolbanken: NO: Kroppen åk 3

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Genom undervisning om kroppen ska eleven utveckla förmågan att använda biologins begrepp, modeller och teorier för att beskriva och förklara biologiska samband i människokroppen
Vad ska vi lära oss om kroppen?

Betydelsen av mat, sömn, hygien, motion och sociala relationer för att må bra

Människans kroppsdelar, deras namn och funktion.

Människans upplevelser av ljus, ljud, temperatur, smak och doft med hjälp av olika sinnen.

Hur eleven kan visa sina kunskaper

Du delar i diskussioner om kropp och hälsa

Du berättar om kroppens olika delar

Du berättar om vad kroppen behöver för att må bra

Du berättar om några av kroppens funktioner

Du deltar i enkla undersökningar och experiment

Du har möjlighet att visa vad du har lärt dig genom att rita, skriva och berätta om våra sinnen, kroppens delar samt hur mat, sömn, hygien, motion och sociala relationer påverkar vår hälsa

# data[].attributes.attachment_link.title
Pedagogisk planering i Skolbanken: NO: Kroppen åk 3

# data[].attributes.attachment_link.description
Genom undervisning om kroppen ska eleven utveckla förmågan att använda biologins begrepp, modeller och teorier för att beskriva och förklara biologiska samband i människokroppen Vad ska vi lära oss om kroppen? Betydelsen av mat, sömn, hygien, motion och sociala relationer för att må bra Människans kroppsdelar, deras namn och funktion.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Klipp ut en pappersremsa, cirka 4x15cm kan vara en riktlinje till att börja med. Vira ett par varv runt en penna och tejpa ihop till en lång pappersrulle. Vik ner en bit på den översta delen av rullen och tejpa fast. Tejpa eventuellt på fenor på raketen och måla den. Placera raketen över sugröret och blås; raketen flyger iväg! Prova olika modeller och utforska tillsammans. Var gärna utomhus då raketerna kan flyga högt.

Förklaring: Luften som blåses in i raketens bakre del gör att trycket inne i röret blir högre. Trycket inne i röret ger krafter åt alla håll som nästan tar ut varandra. Då raketen är öppen i nederkanten utjämnas inte trycket uppåt. Tryckkraften som bildas i toppen av raketen gör att raketen kan lyfta och flyga iväg.

Källa: Lindwall, Katrin (2001). Släpp loss din xperimentlust!. Växjö: Xperimenthuset.

# data[].attributes.attachment_link.description
Klipp ut en pappersremsa, cirka 4x15cm kan vara en riktlinje till att börja med. Vira ett par varv runt en penna och tejpa ihop till en lång pappersrulle. Vik ner en bit på den översta delen av rullen och tejpa fast. Tejpa eventuellt på fenor på raketen och måla den.

# data[].attributes.attachment_link.description
Serie: Rymden i fokus Denna filmserie ger eleverna ett nytt perspektiv på jorden och vårt solsystem. Programmen visar och går igenom bland annat förhållandet mellan jorden, solen, månen och planeterna, orsakerna till varför vi har dag och natt, månens olika faser, solförmörkelser och årstider.

# data[].attributes.attachment_link.description
Bright Side. Planetvisan. Manen i ladan. Stjärnbilder. Jordens och månens rörelse runt solen. Film om Vintersolståndet. Sweden Solar System. This is space, Page

# data[].attributes.attachment_link.description
Välkommen till Göteborgsregionens film- och mediatjänst för skolan! Har du ett konto sedan tidigare loggar du in med samma uppgifter som i gamla GR-SLI. Logga alltid in via Skolfederationen om den möjligheten finns i din kommun!

# data[].attributes.attachment_link.title
INSANE Domino Tricks! (Hevesh5 & MillionenDollarBoy)

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Som inledning till undervisning om kraft och rörelse är det bra att veta vad eleverna kan sedan tidigare. Nordlab-materialet har förslag på inledande diagnoser. Det innehåller också fördjupningar om vad man ska tänka på och kommentarer om vanliga elevsvar. Skolverket har i februari 2014 publicerat ett mer begränsat stödmaterial.

Fotografen Howard Schatz har många foto i sin portfolio som kan användas för att illustrera rörelse och rörelseförändringar.

Se också " Benchmarks for science literacy":

Kort presentation för att introducera lekplatsfysik.

Boktips

Om du känner att du behöver fördjupa din grundkunskaper i fysik kan vi t.ex. rekommendera

Fysik i vardagen -257 vardagsmysterier förklarade över en kopp kaffe, av Patrik Norqvist och Maria Hamrin

Conceptual physics (eller Conceptual Physical Science or Conceptual Science) av Paul Hewitt

# data[].attributes.attachment_link.title
Viktiga begrepp med anknytning till kraft och rörelse

# data[].attributes.attachment_link.description
Som inledning till undervisning om kraft och rörelse är det bra att veta vad eleverna kan sedan tidigare. Nordlab-materialet har förslag på inledande diagnoser. Det innehåller också fördjupningar om vad man ska tänka på och kommentarer om vanliga elevsvar. Skolverket har i februari 2014 publicerat ett mer begränsat stödmaterial.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Frslag p upplggning av ett lekplatsbesk

http://physics.gu.se/lekplats/forslag.html
Detta r ett exempel p hur man kan lgga upp ett besk p en lekplats, i detta fall Plikta i Slottsskogen i Gteborg. Fler uppslag hittar du påhttp://physics.gu.se/lekplats/. Svar och kommentarer kan du f om du skickar ett mail till Ann-Marie.Pendrill (at) physics.gu.se.
Det finns ocks en sida med kommentarer i de blanka rutorna.
Ann-Marie.Pendrill (at) physics.gu.se

Kana
P den hr stationen provar vi att lta olika saker rulla eller glida nedfr kanan.

Lt olika freml (er sjlva, kulor, leksaksbilar, soppburkar, klossar, isbitar(?)...) rulla/glida ner fr kanan. Vilka gr snabbast? lngsammast? lika fort?

Kan man lgga ngot p kanan utan att det glider nedfr? Prova med olika freml och fr olika lutningar p kanan.

Kapprullning: Den breda, korta och lite buckliga kanan r bra till detta Brja med de tv flaskorna: Vilken flaska rullar snabbast ned, den som r full med vatten, eller den betydligt tyngre sandfyllda flaskan? Gissa frst vad du tror kommer att hnda. Diskutera tillsammans - kanske vill ni rsta innan ni provar.

Hur gick det? Varfr tror du det blir s?

Prova sedan andra freml. Gr en lista frn lngsammast till snabbast

Hur fort glider olika freml nedfr kanan?

Hur fort rullar leksaksbilar av olika slag?

Hur fort ker ni sjlva?

Om ni hinner kan ni prova att ta tid p olika freml. Det kan vara lttare i en lite lngre kana. Bollarna kanske ni kan prova i den riktigt lnga kanan?

Karuseller och piruetter

Brja vid "Gungkarusellen". Ni behver vara tv fr att gunga, och minst en person som hjlper till.

Nr ni sitter bra: En medhjlpare rcker fram ngot mjukt freml i snre (som "pendel") till dem som gungar. Starta sedan karusellen s att den gungar s lite som mjligt och helst bara snurrar.

Medan gungkarusellen ker runt: Starta pendeln, men hll sedan handen stilla s att den fr gunga p egen hand.

Vad tror du ska hnda? Vad hnde? Prova igen! Varfr blev det s, tror du?

Byt plats s att de andra fr prova att ka i karusellen.

Nsta experiment r att kasta boll till den som r p andra sidan. Tror du att det gr - eller kommer stolpen i vgen? Prova ngra gnger!

Hur ser bollen ut att rra sig fr den som ker runt med karusellen? Fr den som str p marken? Prova igen och byt plats!

Gunga 1

Kan du gunga "tvilling" eller "syskon" med en kamrat?

Kan ni gunga tvilling om en av er str och en sitter? Om inte, vem gungar fortast?

Kan du gunga tvilling med en tom gunga? (Be ngon p marken om hjlp med att slppa den tomma gungan i rtt gonblick)

Stt igng tv tomma gungor. Gungar de lika fort? Spelar det ngon roll om de gungar lika hgt?

Hoppa upp och tag fart. Blunda ett tag och knn vxlingen mellan att vara tung och ltt Vilka krafter verkar p dig under gungandets olika delar? Nr knner du dig tyngst? Lttast?

Tag med en liten spiralfjder ("slinky"). Var under gungandet tror du att blir den lngst? Kortast? Prova!

Gunga 2

Tag med en flaska som r halvfull med ngon frgad vtska. Hll flaskan mot gungans botten (i linje med kedjan). Hur tror du att vtskeytan kommer att st nr du gungar? Varfr?

Prova. Vad hnde?

Mt kedjans lngd

Mt svngningstiden fr en gunga. Svngningstiden eller "perioden", T, talar om hur lng tid det tar fr gungan att g fram och tillbaka. Bst r att ta tiden nr gungan passerar nedersta punkten. Starta stoppuret och sg "noll" frsta gngen och rkna sedan upp. Nr du kommer till "fyra" har du mtt tv hela perioder.

En gunga r ett exempel p en pendel. Ett annat exempel r en jojo som brjar svnga. Hur ndras svngningstiden om man kortar snret? Mt svngningstid fr ett par olika lngder och skriv in resultaten till hger.

Vad tror du pverkar en pendels svngningstid?

Gr det att gunga p mnen? Blir det ngon skillnad?

Kltterstllning + Gunga och karusell- reserv

Stor eller liten - vem faller fortast? Klttra upp p kltterstllningen och prova att slppa olika freml.

Lna en elektronisk accelerometer med vst och gunga med den.

Prova ngon av de snurrbara stngerna, "piruetterna". (det finns ngra rent vertikala p den norra delen av lekplatsen) Stt lite fart medan du hnger ganska lngt ut. Dra sedan in kroppen - vad hnder? Hur knns det?

Vad hnder om du sedan slpper ut kroppen igen

# data[].attributes.attachment_link.description
http://physics.gu.se/lekplats/forslag.html Detta r ett exempel p hur man kan lgga upp ett besk p en lekplats, i detta fall Plikta i Slottsskogen i Gteborg. Fler uppslag hittar du påhttp://physics.gu.se/lekplats/. Svar och kommentarer kan du f om du skickar ett mail till Ann-Marie.Pendrill (at) physics.gu.se. Det finns ocks en sida med kommentarer i de blanka rutorna.

# data[].attributes.attachment_link.title
Lekplatsfysik. Bl.a. på Stadsparkens lekplats februari 2017

# data[].attributes.attachment_link.description
De första fem filmerna är från en kursdag under lärarlyftet i Lund i februari 2017. De lite längre filmerna framtagna i anslutning till olika artiklar. Lista...

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Som inledning till undervisning om kraft och rörelse är det bra att veta vad eleverna kan sedan tidigare. Nordlab-materialet har förslag på inledande diagnoser. Det innehåller också fördjupningar om vad man ska tänka på och kommentarer om vanliga elevsvar. Skolverket har i februari 2014 publicerat ett mer begränsat stödmaterial.

Fotografen Howard Schatz har många foto i sin portfolio som kan användas för att illustrera rörelse och rörelseförändringar.

Se också " Benchmarks for science literacy":

Kort presentation för att introducera lekplatsfysik.

Boktips

Om du känner att du behöver fördjupa din grundkunskaper i fysik kan vi t.ex. rekommendera

Fysik i vardagen -257 vardagsmysterier förklarade över en kopp kaffe, av Patrik Norqvist och Maria Hamrin

Conceptual physics (eller Conceptual Physical Science or Conceptual Science) av Paul Hewitt

# data[].attributes.attachment_link.title
Viktiga begrepp med anknytning till kraft och rörelse

# data[].attributes.attachment_link.description
Som inledning till undervisning om kraft och rörelse är det bra att veta vad eleverna kan sedan tidigare. Nordlab-materialet har förslag på inledande diagnoser. Det innehåller också fördjupningar om vad man ska tänka på och kommentarer om vanliga elevsvar. Skolverket har i februari 2014 publicerat ett mer begränsat stödmaterial.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Att gunga - den allra första lekplatsupplevelsen. Fram och tillbaka. Tyngre, lättare, tyngre, lättare. Igen och igen.

Det berättas att Galileo som barn satt i kyrkan och studerade oljelampan som gungade. Han observerade att svängningstiden inte ändrades när lampan sattes i större svängning. Stämmer det? Prova själv på en lekplats med två tomma gungor eller kanske tillsammans med en kompis.

Kan ni gunga tvilling? Fram och tillbaka, precis lika högt och tillsammans.

Vilka krafter verkar när man gungar?

http://physics.gu.se/lekplats/gunga/

# data[].attributes.attachment_link.description
Att gunga - den allra första lekplatsupplevelsen. Fram och tillbaka. Tyngre, lättare, tyngre, lättare. Igen och igen. Det berättas att Galileo som barn satt i kyrkan och studerade oljelampan som gungade. Han observerade att svängningstiden inte ändrades när lampan sattes i större svängning. Stämmer det?

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Åker du nedför rutschbanan eller fastnar du? Spelar det någon roll vilka kläder du har på dig? Om rutschbanan är våt? Om det är sand på den?

Prova att lägga olika föremål på rutschbanan och se vilka som kan ligga kvar.

Hur mycket lutar kanan?

Med bollar, flaskor och andra runda föremål kan du fortsätta med fler undersökningar. Läs mer.

# data[].attributes.attachment_link.description
Åker du nedför rutschbanan eller fastnar du? Spelar det någon roll vilka kläder du har på dig? Om rutschbanan är våt? Om det är sand på den? Prova att lägga olika föremål på rutschbanan och se vilka som kan ligga kvar. Hur mycket lutar kanan?

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Släpp en leksak, och den faller till marken. Släpp den igen, och den faller till marken igen. Ju högre upp man släpper den, ju större risk är det att den går sönder. Ju längre den får falla, ju fortare faller den.

Små barn har i alla tider undersökt tyngdkraften i sina försök att förstå omvärlden. Med lite hjälp kan undersökningarna utvidgas till experiment som gör det möjligt att upptäcka överraskande och oväntade egenskaper hos tyngdkraften - gravitationen.

Fritt fall kan studeras redan i förskolan, men studeras också av dagens forskare. Välkommen att upptäcka Fritt Fall med nya perspektiv!

# data[].attributes.attachment_link.description
Släpp en leksak, och den faller till marken. Släpp den igen, och den faller till marken igen. Ju högre upp man släpper den, ju större risk är det att den går sönder. Ju längre den får falla, ju fortare faller den. Små barn har i alla tider undersökt tyngdkraften i sina försök att förstå omvärlden.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
På lekplatsen finns många möjligheter för eleverna att upptäcka krafter. Att använda lekplatsen för att undervisa om krafter är både förenligt med styrdokumentens centrala delar och med didaktisk forskning som förespråkar ett elevnära arbetssätt.

Att som pedagog utgå från elevernas självklara arena innebör många vinster. Redskapen är kända för eleverna och de vet hur man kan använda dem. Eleverna har redan en känsla i kroppen för vad man kan uppleva på en lekplats.

Som pedagog handlar det om att utgå från elevernas erfarenheter för att stödja eleverna i att undersöka vad som verkligen händer, men också om att utmana eleverna och deras föreställningar om verkligheten. Eleverna vet t.ex. av erfarenhet att man kan gunga tvilling, men fungerar det alltid? Vad spelar roll för att man ska lyckas? Här behöver pedagogen koppla samman elevernas egna erfarenheter med naturvetenskapens begrepp. Undervisningen ska bidra till att eleverna skaffar sig rätt verktyg för att undersöka verkligheten på ett korrekt och lustfyllt sätt. Det handlar om att eleverna ska få förtrogenhet med hur man kan genomföra systematiska undersökningar och observationer, men också om hur man kan kommunicera sin kunskap med hjälp av det naturvetenskapliga språket och naturvetenskapens begrepp.

# data[].attributes.attachment_link.description
På lekplatsen finns många möjligheter för eleverna att upptäcka krafter. Att använda lekplatsen för att undervisa om krafter är både förenligt med styrdokumentens centrala delar och med didaktisk forskning som förespråkar ett elevnära arbetssätt. Att som pedagog utgå från elevernas självklara arena innebör många vinster.

# data[].attributes.attachment_link.title
Tema Luft åk 2  (Automatiskt återställd)

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Imorgon är påsklovet slut och det är dags att börja med nya arbetsområden. Ett av dem handlar om näringskedjor. Har satt ihop ett litet häfte som vi ska arbeta med i min åk.1.

Skriv ut häftet dubbelsidigt och vänd längs kortsidan.

# data[].attributes.attachment_link.description
Imorgon är påsklovet slut och det är dags att börja med nya arbetsområden. Ett av dem handlar om näringskedjor. Har satt ihop ett litet häfte som vi ska arbeta med i min åk.1. min-bok-om-nc3a4ringskedjorLadda ner clipart-min-bok-om-nc3a4ringskedjorLadda ner Skriv ut häftet dubbelsidigt och vänd längs kortsidan.

# data[].attributes.headline
Kort faktatext gemensam med två elever i blå grupp.

# data[].attributes.subject
Kort faktatext gemensam med två elever i blå grupp.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Levande organismer går igenom förändringar under livet. Det kallas att de genomgår en livscykel. Vad är då livscykler? Hur förändras levande organismer under livet? Och vilka typer av livscykler går olika växter och djur igenom? Den här filmen undersöker livscyklerna hos levande organismer, särskilt växter och djur.

Spännande filmbilder och färgglada animationer illustrerar hur levande organismer förändras under livet. Viktiga begrepp som tas upp är: ägg, befruktning, utveckling, metamorfos, groning, stadium, puppa, nymf, outvecklad och fullt utvecklad.

# data[].attributes.attachment_link.description
Levande organismer går igenom förändringar under livet. Det kallas att de genomgår en livscykel. Vad är då livscykler? Hur förändras levande organismer under livet? Och vilka typer av livscykler går olika växter och djur igenom? Den här filmen undersöker livscyklerna hos levande organismer, särskilt växter och djur.Spännande filmbilder och färgglada animationer illustrerar hur levande organismer förändras under livet.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Syfte

Att eleverna lär sig mer om grodan.

Läraren reflekterar

Kyss en groda och det blir en prins... eller hur var det nu? En liten varelse som fascinerar, som dyker upp i sagor och myter världen över. Det är spännande att se vilken förändring som grodan genomgår, från ägg till fullvuxen.

Metod

Här är ett material där eleverna kan läsa, skriva, rita och samtala om grodans livscykel och grodans del i en näringskedja. I häftet finns texter med olika uppgifter men även steg för steg hur eleverna kan rita en enkel groda. Låt eleverna rita vars en groda på ritpapper, montera på bakgrund och sätt upp tillsammans med deras faktatexter. Tips på hur eleverna kan få stöd att skriva faktatexter med hjälp av cirkelmodellen finns här: Faktatext med cirkelmodellen . För att förtydliga grodans livscykel finns även bildkort att sätta upp som stöd.

För de elever som behöver stöd att skriva text så finns börjor att ladda ner och laminera. Detta är början på meningar som eleverna skriver av och sedan lägger till slutet på meningen själv.

Klipp ut mallarna och rita av på färgpapper eller låt eleverna färglägga. Skriv och rita grodans olika stadier på de små lapparna och klistra fast på grodans mage (vik kanterna). Klistra sedan grodans ansikte (limma enbart ovandelen av ansiktet).

Lgr 11 Förmåga

Använda biologins begrepp, modeller och teorier för att beskriva och förklara biologiska samband i människokroppen, naturen och samhället.

Centralt innehåll

Djur och växter i närmiljön och hur de kan sorteras, grupperas och artbestämmas samt namn på några vanligt förekommande arter.

Enkla näringskedjor som beskriver samband mellan organismer i ekosystem.

# data[].attributes.attachment_link.description
Att eleverna lär sig mer om grodan. Kyss en groda och det blir en prins... eller hur var det nu? En liten varelse som fascinerar, som dyker upp i sagor och myter världen över. Det är spännande att se vilken förändring som grodan genomgår, från ägg till fullvuxen.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
För dig med intresse av vilda djur har vi samlat över hundra olika djurarter. Du får reda på vad som kännetecknar respektive djur. Hur deras parning går till. Vilka hot det idag finns mot dem. Till alla djur finns det ett flertal bilder att titta på.

# data[].attributes.attachment_link.description
För dig med intresse av vilda djur har vi samlat över hundra olika djurarter. Du får reda på vad som kännetecknar respektive djur. Hur deras parning går till. Vilka hot det idag finns mot dem. Till alla djur finns det ett flertal bilder att titta på.

# data[].attributes.attachment_link.description
Här får du en tydlig presentation över vilka djur du kan läsa om hos oss. Alla djuren presteras med både bild och text.

# data[].attributes.attachment_link.title
Universums uppkomst och historia | Nobel Prize Museum

# data[].attributes.attachment_link.description
Universums uppkomst och historia on Nobel Prize Museum

# data[].attributes.attachment_link.description
Här får du en tydlig presentation över vilka djur du kan läsa om hos oss. Alla djuren presteras med både bild och text.

# data[].attributes.attachment_link.description
Flera tusen sidor med lärorikt och underhållande innehåll för barn och ungdomar, skolor, föräldrar, mor- och farföräldrar.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
För dig med intresse av vilda djur har vi samlat över hundra olika djurarter. Du får reda på vad som kännetecknar respektive djur. Hur deras parning går till. Vilka hot det idag finns mot dem. Till alla djur finns det ett flertal bilder att titta på.

# data[].attributes.attachment_link.description
För dig med intresse av vilda djur har vi samlat över hundra olika djurarter. Du får reda på vad som kännetecknar respektive djur. Hur deras parning går till. Vilka hot det idag finns mot dem. Till alla djur finns det ett flertal bilder att titta på.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Övningsuppgifter

Testa dig själv

1. I vilken ordning ska nedanstående organismer placeras in i en lämplig näringskedja?

2. Vilken eller vilka av följande organismer är förstahandskonsumenter?

3. Vilken eller vilka av följande organismer är topkonsumenter?

4. Vilken eller vilka av följande organismer får sin energi direkt från solljuset?

5. Vilken eller vilka av följande organismer får sin energi indirekt från solljuset?

Övningsuppgifter

Skriv svar på de här frågorna i ditt övningshäfte. Du hittar svaren i texten eller videogenomgången på förra sidan eller med hjälp av ledtrådarna.

Frågor på E-nivå

1. Vad är en näringskedja? (Ledtrådar)

2. Vad är en näringsväv? (Ledtrådar)

3. Vad är en producent (i ekologisk mening)? (Ledtrådar)

4. Vad är en konsument (i ekologisk mening)? (Ledtrådar)

5. Vad är en toppkonsument (i ekologisk mening)? (Ledtrådar)

6. Vad är en destruent? (Ledtrådar)

Frågor på C-nivå

1. Skriv ett förslag på en näringskedja som skulle kunna finnas i en svensk skog. (Ledtrådar)

2. Skriv 3-4 meningar som förklarar på vilket vis hänger näringskedjor och näringsvävar samman. (Ledtrådar)

3. Skriv 2-3 meningar som förklarar vad som skiljer en förstahandskonsument från en andrahands-/toppkonsument. (Ledtrådar)

Gamla prov

Öva vidare på mina gamla prov i ekologi!

# data[].attributes.attachment_link.description
I vilken ordning ska nedanstående organismer placeras in i en lämplig näringskedja? Vilken eller vilka av följande organismer är förstahandskonsumenter? Vilken eller vilka av följande organismer är topkonsumenter? Vilken eller vilka av följande organismer får sin energi direkt från solljuset? Vilken eller vilka av följande organismer får sin energi indirekt från solljuset?

# data[].attributes.headline
Näringskedjor rätt eller fel arbetsblad lärpar eller enskilt

# data[].attributes.subject
Näringskedjor rätt eller fel arbetsblad lärpar eller enskilt

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Såg dessa fantastiskas affischer här HÄR. De är gjorda på en indisk reklambyrå och har vunnit pris ...underbara!!!

Dessutom jättebra bilduppgift, antingen i grupp eller enskilt under lite längre tid. Här är förslag på hur det kan se ut om man ska göra näringskedja för svensk skog

Jag har använt färgat papper och klippt dit detaljer förutom ögon och morrhår som målats dit i tusch

Sen limmas alltihop på färgat papper, jag tog rött i munnen...

Glöm inte blad eller annan växt längst in!

# data[].attributes.attachment_link.description
Såg dessa fantastiskas affischer här HÄR. De är gjorda på en indisk reklambyrå och har vunnit pris ...underbara!!! Dessutom jättebra bilduppgift, antingen i grupp eller enskilt under lite längre tid.