# data[].attributes.body
Laget av en 7. klasse. Vi skal følge samme oppsett.

# data[].attributes.headline
Last ned denne for å lage egen brosjyre.

# data[].attributes.subject
Last ned denne for å lage egen brosjyre.

# data[].attributes.body
Laget av en 7. klasse. Vi skal følge samme oppsett.

# data[].attributes.body
Denne brosjyren er mye lengre enn hva dere skal lage, men kan gi inspirasjon.

# data[].attributes.body
Koronasituasjonen utnyttes i markedsføring av produkter.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Denne artikkelen er over to dager gammel, og kan inneholde utdaterte råd fra myndighetene angående koronasmitten.

Hold deg oppdatert i NRKs oversikt, eller gjennom FHIs nettsider.

Forbrukertilsynet har fått mange klager og flere selskaper er bøtelagt.

Klagene retter seg mot selskaper som prøver å tjene gode penger på pandemien. Alt fra varmepumper til råmelk og C-vitamin skal hindre deg i å bli smittet av koronaviruset, ifølge annonsene.

KRITISK: Frode Elton Haug, juridisk direktør i Forbrukertilsynet.
Foto: Forbrukertilsynet

- Markedsføringen er villedende, og gir inntrykk av at man kan holde seg frisk fra koronavirus ved å bruke produktet. Annonsene bryter forbudet mot aggressiv markedsføring. Befolkningens frykt for å bli smittet av koronaviruset utnyttes, sier Frode Elton Haug, juridisk direktør i Forbrukertilsynet.

"Et ekstremt salgsargument"
Kinnan er en av Norges største leverandører av varmepumper.  Fra sitt hovedkontor i Kristiansand selger de varmepumper til hele landet. I et brev til sine forretningsforbindelser skrev de at de hadde verdens kanskje beste antivirusmaskin.
I nyhetsbrevet som ble sendt ut til et utvalg forhandlere, oppfordret Kinnan selgerne til å smi mens jernet var varmt:
"Verdensøkonomien er i trøbbel. Men noen selger ekstremt på virusfrykten. Blant annet de som selger Antibac. Her sitter vi altså på et ekstremt salgsargument i disse tider! Nanoe-XBare til å bruke!"
En selger klaget dem inn for Forbrukertilsynet.

- Vi har lagt oss helt flate. Vi har ikke gått ut til noen forbrukere med dette og vil heller ikke gjøre det. Det var kun overfor forhandlere. Vi endret dette dagen etter, da vi skjønte at dette ble feil, sier daglig leder i Kinnan, Anders Jonasson.
- Spilte dere på frykten for å bli syk av korona?
- Det var absolutt ikke i våre tanker å spille på frykten for å bli syk av korona. Det var ubetenksomt og dette ble skrevet veldig tidlig, samme helg som koronaen begynte å komme til Norge, sier Jonasson.

Han sier de har vært i dialog med Forbrukertilsynet og de når har lagt bort saken mot dem, siden nyhetsbrevet ikke var rettet mot forbrukere.

C-vitaminer mot korona

Forbrukertilsynet ser svært alvorlig på de mange sakene. Den ferskeste saken gjelder firmaet Vitability, som nylig fikk 250.000 kroner i gebyr. Salgsinnlegg for helsekostprodukter på Facebook og Instagram nevner koronavirus, og er tagget med "korona", "koronavirus" og "COVID19". Forbrukertilsynet mener Vitability i sine annonser på sidene til Altshop gir inntrykk av at gurkemeie og C-vitamin kan beskytte mot koronaviruset.

- Vi har varslet tre firmaer om overtredelsesgebyr for villedende og aggressiv markedsføring. Felles for sakene er at det gis inntrykk av at forskjellige helsekostprodukter kan beskytte folk mot koronaviruset. Gebyrene er på mellom 250.000 og 400.000 kroner, sier Haug.

Styreleder i Vitability, Truls Berg, beklager det som har skjedd.

- Dette har ikke blitt gjort for å profittere eller spille på frykt, kun hjelpe våre 12.000 kunder, men koblingen til korona er åpenbart uheldig. Det ble fjernet med en gang vi ble gjort oppmerksomme på det. Ingen bør tjene penger på å koble produkter opp mot korona.
- Skjønner du at det kan bli oppfattet som umusikalsk?
- Definitivt. Dette er uheldig og burde vært unngått.
- Har dere dokumentasjon på at deres produkter kan forhindre å bli syk av korona?
- Nei,  koronaviruset er knap fire måneder gammelt og det er foreløpig ingen som har noe vidundermiddel mot dette, dessverre.

Berg synes gebyret på 250.000 kroner mot det han omtaler som et lite og ungt gründerfirma, er strengt.

Etisk tvilsomme

Professor i markedsføring på Norges Handelshøgskole, Helge Thorbjørnsen, reagerer på flere av annonsene.

Helge Thorbjørnsen, professor i markedsføring på Norges Handelshøgskole.
Foto: Marit Hommedal

- Jeg vil karakterisere annonsene som spekulative. Virkemidlene er etisk tvilsomme.  Det er veldokumentert at det kan være salgsfremmende å spille på frykt. Jo større trusselen er, desto mer frykt og utrygghet kan annonsen vekke. Død er jo som kjent en stor trussel. Frykt utløser en vilje til handling, sier han.

400.000 i gebyr

I en helsides annonse i Dagbladet reklameres det for immunproduktet ImmiFlex.  Annonsen er preget av store bilder av virus. Ifølge annonsen skal ImmiFlex gi deg bedre beskyttelse og godt immunforsvar hele året rundt.

Forbrukertilsynet har ilagt bedriften et gebyr på 400.000 kroner, og har bedt om at annonsen stanses. Begrunnelsen er at illustrasjonen er svært lik bildene av koronaviruset både i utforming og fargebruk, og gir et klart villedende inntrykk. Tilsynet karakteriserer annonsen som aggressiv fordi den også spiller på foreldrenes frykt for at barna skal bli syke av koronaviruset.

- Vi trakk annonsen med en gang. Det var ikke vår intensjon å spille på frykt, heller å opplyse om det vi vet om immuneffekter, Jan Johansen i Emtiodirect, som annonserte for ImmiFlex.

- Hva synes du om billedbruken?

- Vi la oss helt flate. Det bildet skulle aldri vært brukt, og det har vi beklaget.
- Hvorfor ble det brukt?
- Det var en glipp fra dem som driver med markedsføring.

Johansen hevder at de har et av verdens beste immunprodukter, men at det ikke kan linkes til korona.

- Vi har aldri brukt virusbilder i annonser tidligere, så jeg ser at det ble helt på trynet.
- Kommer dere til å betale gebyret på 400.000 kroner?
- Vi kommer til å anke, så får fremtiden vise hva som blir det endelig. Vi aksepterer at vi har gjort en feil, men synes størrelsen på boten var høy.

Råmelk mot virus

Holder det ikke med  ImmiFlex, kan du drikke råmelk. I alle fall hvis vi skal tro en annonse på Facebook.

"Råmelk har  3 ganger så god beskyttelse mot virus enn noe annet kjent stoff. Råmelk bekjemper virus og får deg raskere på beina", skriver Bjørn Halvorsen  i annonsen på Facebook.

Han har ifølge innlegget akkurat unnagjort dagens runde med leveranser til mange som er i korona-karantene. To flasker med råmelk koster 480 kroner. Det står ikke hvor mye det er i flaskene.

- Kan du dokumentere at råmelk hjelper mot å bli smittet?

- Jeg kan ta det vekk om det hjelper deg, sier Halvorsen.
- Men har du dokumentasjon på at råmelk hjelper?
- Det er unødvendig å starte noen diskusjon. Det er bare å se på kua og at råmelk er godt for den.
- Men denne personen som har sendt inn en klage mener det du skriver er villedende?
- Da får jeg vel heller høre fra den personen istedenfor at det skal komme via media. Dere er jo bare opptatt av å lage oppslag. Takk for at du ringte, sier Bjørn Halvorsen og legger på.

Kort tid etter var innlegget om råmelk fjernet.

Professor i markedsføring, Helge Thorbjørnsen, mener firmaene kan få omdømmeproblemer.

- Jevnt over er folk skeptiske til selskaper som fremstår som "krigsprofitører". Dette gjelder alt fra selskaper som tar overpris for håndsprit og engangshansker til selskaper som spiller på koronafrykt. I en verden der det appelleres til dugnadsånd og solidaritet, blir det uetiske i slike reklamebudskap enda mer fremtredende. Det som skjer med slike selskaper er at de  gjerne får en kortsiktig oppgang i salg, men en mer langsiktig nedgang i omdømme, sier  Thorbjørnsen.

Brukte Helsedirektoratets logo

Nettstedet Stayclassy.no selger flere desinfeksjonsprodukter. På sidene til nettbutikken, hvor man kan kjøpe munnbind og 100 milliliters desinfeksjonsflasker til 199 kroner, sto logoen til FHI og Helsedirektoratet.

Rett etter vedtaket om å stenge ned Norge 13. mars opprettet gründer Thomas Holstad også nettstedet Norgeshelsen.no.

- Vi har ikke brukt logoene i kommersiell hensikt. Vi ønsket å formidle budskapet til de to institusjonene gjennom en kildehenvisning, sier Holstad.

- Vi er lei oss hvis noen har oppfattet det annerledes, og logoene er nå fjernet, sier han.

# data[].attributes.attachment_link.title
Forbrukertilsynet hardt ut mot korona-profitørene: - De spiller på frykt

# data[].attributes.attachment_link.description
Denne artikkelen er over to dager gammel, og kan inneholde utdaterte råd fra myndighetene angående koronasmitten. Hold deg oppdatert i NRKs oversikt, eller gjennom FHIs nettsider. Forbrukertilsynet har fått mange klager og flere selskaper er bøtelagt.   Klagene retter seg mot selskaper som prøver å tjene gode penger på pandemien.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Det finnes mange myter om hvordan man best får den gode nattesøvnen. Her er et overblikk over søvnrådene som faktisk har vitenskapelig belegg.

God nattesøvn er essensielt for å fungere godt i hverdagen, og perioder med dårlig søvn kan føre til svekket immunforsvar, stress, høyt blodtrykk og hjertesykdommer.

Derfor kan vi ofte lese eller høre gode råd om nattesøvn. Men hvilke løsninger på søvnproblemer er det egentlig hold i?

Det er det heldigvis forsket mye på. Vi har fått råd fra Birgitte Kornum, som er seniorforsker ved Molecular Sleep Laboratory ved Rigshospitalet i Glostrup i Danmark.

1. Legg vekk mobilen og krimmen

Du har kanskje hørt at det er en god idé å legge vekk telefonen en god stund før sengetid. Det skyldes at det kunstige blå lyset fra mobiltelefon, TV og datamaskiner hemmer produksjonen av søvnhormonet melatonin og dermed den naturlige søvnen. Det viste blant annet denne studien fra 2013.

Moderne telefoner sender ut mindre blått lys, men effekten er ikke undersøkt vitenskapelig, påpeker Birgitte Kornum. Og det er ikke bare det blå lyset som skaper problemer:

- Alt som gjør oss anspente, stimulerer hjernens våkensenter. Så det er ikke bare lyset som holder oss våkne, men like mye nyheter, forklarer Kornum.

- Det kan sammenlignes med å lese en spennende krimbok før sengetid. Hvis du gjør noe utrolig kjedelig på telefonen, har det mindre effekt, fortsetter hun.

En studie fra 2016 viste blant annet at medieforbruk før sengetid førte til mindre søvn, og at å surfe på internett og høre musikk var verst.

2. Sollys om vinteren og gardiner om sommeren

Det er ikke bare det kunstige lyset som påvirker søvnen. Faktisk er sola mye viktigere, påpeker Birgitte Kornum. Hun forsker selv på proteinet hypocretin, som gjør at vi kan vedlikeholde søvnbalansen.

- Vi har vist at mennesker har mindre hypocretin om vinteren, sier hun.

Dette skyldes trolig at det er mindre lys i denne tiden.

- Om natten bør vi utsettes for så lite sollys som mulig. Hvis du har problemer med å sove, så sørg for tykke gardiner, sier Kornum.

3. Unngå koffein og alkohol

Forskningen har også vist at alkohol og koffein har en negativ innvirkning på søvnen. Koffein sent på kvelden forstyrrer døgnrytmen for kroppen blir oppkvikket lenge etter inntak.

- Vi bør som regel ikke få i oss koffein etter klokken 17, men det er forskjell på hvor følsomme folk er, sier Kornum.

Denne anbefalingen kommer også fra forskerne som sto bak en studie fra 2013. Det viste seg at 400 milligram koffein seks timer før sengetid kunne redusere søvnen med en hel time.

Alkohol er derimot søvninduserende, men når det blir brutt ned under søvnen, blir det stimulerende. Det viser blant annet denne studien fra 2014.

- Alkoholinntak gjør det lett å sovne, men man sover mye dårligere og våkner altfor tidlig, forklarer Kornum.

4. Sov verken for varmt eller kaldt

Temperaturen i soverommet har også betydning.

- Vi sover best hvis huden har en temperatur på mellom 25 og 30 grader, sier Kornum.

Det kan selvfølgelig være vanskelig å holde øye med temperatur på huden mens man sover, men en rettesnor er å sove i et kjølig rom med en varm dyne.

Hjernen holder nemlig hele tiden øye med situasjonen og sørger for mer eller mindre innpakning. Det viser denne studien fra 2012.

5. Tren ikke sent

Birgitte Kornum har også et råd til treningsentusiastene:

- Ikke driv hard trening om kvelden. Det frigir adrenalin som holder deg våken. Det er ikke alle typer trening som er like ille, men konkurranser er nok verst.
Referanser:
BrittanyWood m.fl: "Light level and duration of exposure determine the impact of self-luminous tablets on melatonin suppression", Applied Ergonomics 2013, doi: https://doi.org/10.1016/j.apergo. 2012.07.008. Sammendrag.

Kathryn M.Orzech m.fl: "Digital media use in the 2 h before bedtime is associated with sleep variables in university students", Computers in Human Behavior 2016, doi: 10.1016/j.chb. 2015.08.049. Sammendrag.

Christopher Drake m.fl: "Caffeine Effects on Sleep Taken 0, 3, or 6 Hours before Going to Bed, Journal of Clinical Sleep Medicine 2013, doi: http://dx.doi.org/10.5664/jcsm.3170. Sammendrag.

Mahesh M. Thakkar m.fl: "Alcohol disrupts sleep homeostasis", Alcohol 2014, doi: 10.1016/j.alcohol. 2014.07.019. Sammendrag.

Nico Romeijn m.fl: " Sleep, vigilance, and thermosensitivity", Pflügers Archiv - European Journal of Physiology 2012, doi: 10.1007/s00424-011-1042-2.
© Videnskab.dk. Oversatt av Lars Nygaard for forskning.no.

# data[].attributes.attachment_link.description
Det finnes mange myter om hvordan man best får den gode nattesøvnen. Her er et overblikk over søvnrådene som faktisk har vitenskapelig belegg. God nattesøvn er essensielt for å fungere godt i hverdagen, og perioder med dårlig søvn kan føre til svekket immunforsvar, stress, høyt blodtrykk og hjertesykdommer.

# data[].attributes.body
Informasjon om kosthold

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Grønnsaker, belgvekster (bønner, linser, kikerter, erter og eventuelt soyaprodukter), frukt, bær, fullkornsprodukter, nøtter og kjerner danner basis i et plantebasert kosthold. Det er ingen eller små mengder mat fra dyr i et plantebasert kosthold. Plantebaserte middagstallerken ser slik ut: En tredjedel - belgvekster, en tredjedel - grønnsaker og en tredjedel - stivelsesrike matvarer som poteter, fullkornspasta, fullkornsbygg eller -ris.

Hvordan ser en plantebasert matpyramide ut? Hva spiser vegetarianere, semivegetarianere, fleksitarianere og veganere? Et sunt og fullverdig plantebasert kosthold består av belgvekster, kornproduker, grønnsaker, frukt, bær og nøtter. Bruk gjerne berikede matvarer som soyamelk, havremelk, soyayoghurt og lignende.

Hvor mye belgvekster, grønnsaker og andre matvarer bør du spise for at kostholdet skal være sunt og næringsrikt? Her kommer et eksempel på plantebasert kostholdsplan. Husk å en pålitelig kilde til vitamin B12 hvis du har kuttet ut all mat fra dyreriket fra kosten din.

Belgvekster er et must

Belgvekster er bønner, linser, erter og kikerter. Belgvekster er et must i et sunt plantebasert kosthold, siden deer spesielt rike på viktige aminosyrer, vitaminer og mineraler. Peanøtter og soya er også belgvekster, og kan med fordel, men ikke nødvendigvis, være en del av kostholdet. Produkter laget av belgvekster som soyamelk, soyayoghurt, tofu o.a. kan med fordel inngå i et sunt plantebasert kosthold.

Kostholdsplan for et vegansk kosthold, som kun består av matvarer fra planteriket

Hvor mange porsjoner belgvekster, korn, grønnsaker, frukt og nøtter bør du spise per dag? Klinisk ernæringsfysiolog Virginia Messina anbefaler følgende ( her):
Fullkorn: 4 eller flere porsjoner per dag. En porsjon er 1/2 kopp (100 gram) kokt korn, pasta, ris eller andre korn, 30 gram frokostblanding, en skive brød. Les om fullkorn her

Bønner, linser, erter og soyaprodukter: 3 eller flere porsjoner per dag. En porsjon er 1/2 kopp kokte bønner/linser/erter, tofu, tempeh, 30 gram soyakjøtt, 1/2 kopp beriket soyamelk. Er du over 50, spis gjerne 4 porsjoner belgvekster per dag. Les om bønner her

Grønnsaker: 5 eller flere porsjoner per dag. En porsjon er 1/2 kopp kokte grønnsaker, en kopp rå grønnsaker, 1/2 kopp grønnsaksjuice. Selleri, brokkoli, grønnkål, persille, kinakål, spinat er spesielt rike på næringsstoffer. Les om grønnsaker her

Frukt: 3 eller flere porsjoner per dag. En porsjon er en middels stor fersk frukt, 1/2 kopp kokt eller oppkuttet frukt, 1/2 kopp fruktjus, 1/4 kopp tørket frukt. Les om frukt og bær her

Nøtter, kjerner og frø: 1 - 2 porsjoner per dag. En porsjon er en håndfull mandler, nøttesmør til to brødskiver eller 2 spiseskjeer nøttesmør, eller 1/4 kopp nøtter.

Oljer: Inkluder gjerne en porsjon fett (1 ts linfrøolje, 1 ss knust linfrø, 4 ts rapsolje) for å dekke behovet for essensielle fettsyrer. Algeolje kan brukes som kilde til langkjedede omega-3 EPA og DHA.

Viktige næringsstoffer: vitaminene B12 og D, og jod

Vitamin B12: Pass på å ha en pålitelig kilde til vitamin B12, helst vitaminpille, eventuelt berikede matvarer, i kostholdet, hvis du utelukket også små mengder mat fra dyr fra kosten.

Vitamin D: Tilskudd av vitamin D anbefales i vinterhalvåret, akkurat som for alle de andre som bor i Norden.

Jod: En knivsspiss tangmel dekker dagsbehovet for jod. Norskprodusert jodberiket salt er ikke nok for å dekke jodbehovet. Mer enn halvparten norske gravide får i seg urovekkende lite jod og anbefales jod i form av kosttilskudd, så dette gjelder ikke bare hvis man har et plantebasert kosthold.

Kalsium: Bruk gjerne kalsiumberikede matvarer som f.eks. havremelk eller soyayoghurt, i tillegg til et variert kosthold.

Se flere artikler på nettsiden til professor i ernæring Virginia Messina, www.treveganrd.com

Forslag til måltider når du spiser plantebasert

Dette er basert på Helsedirektoratets veileder for veganere og vegetarianere

Frokost og lunsj

Grov kornblanding med hele korn, nøtter og friske/frosne bær, frisk eller tørket frukt med plantemelk eller soyayoghurt

Grovt brød med pålegg som hummus, nøttepostei, peanøttsmør, mandel- og sesamtofu, olivenpaté, avokado, soltørket tomat og frukt

Grøt av havre, hirse, ris, hvete, bygg etc. og plantemelk, gjerne med epler, rosiner eller annen tørket frukt

Frisk frukt, gjerne i form av fruktsalat eller smoothie. Ha gjerne kornblanding i smoothien

Lunsj og lettere middag

Salat av grønnsaker og for eksempel bønner, linser, nøtter, kjerner, frukt, bær, avokado, fullkornspasta og litt olivenolje

Supper og gryter av bønner, linser og erter og/eller grønnsaker

Kornblanding, brødmat eller grøt som til frokost

Grønnsakskarbonader, indisk potet- og blomkålkarri, iransk potetgryte med linser og ratatouille

Snacks eller mellommåltid

Grønnsaker som gulrøtter, kålrot, minitomater

Oliven

Nøtter, mandler og kjerner

Frisk eller tørket frukt og bær

Middag

Linsegryte eller linsesuppe

Bønner i texmex-gryte

Vegetartaco - med for eksempel fullkornstortilla, variert salat, bønner eller soyafarse, krydret tomatsaus og soyayoghurt

Indisk gryte med kikerter

Falafler, quinoa og tomatsaus

Ovnsbakte grønnsaker med hvitløk og olivenolje

Vegetarburger, for eksempel av bønner, linser eller kikerter

Kveldsmat

Kornblanding med havremelk eller grøt

Rester fra lunsj eller middag (som for eksempel salat, gryte, suppe)

En salat med nøtter og tørket frukt

Les også:

Plantebasert kosthold er fullverdig for alle

Lege Tanja Kalchenko sier dette om et plantebasert kosthold:

- Fullverdig plantebasert/vegansk kosthold er noe alle kan lære å sette sammen. Hvis du klarer å følge en middagsoppskrift klarer du å sette sammen fullverdig vegansk kosthold. Du kan kjøpe alt du trenger for å få et rikt og variert vegansk kosthold på helt vanlige matbutikker. Du får i deg alt du trenger på et riktig sammensatt vegansk kosthold - protein, næringsstoffer, energi. Det eneste spesielle du trenger å ta tilskudd av er vitamin B12. Tang og tare er gode kilder til jod. Vitamin D er viktig for alle som bor i Norden i vinterhalvåret.

Helsedirektoratet sier følgende om vegetarisk kosthold:

Vegetarkost er forbundet med lavere risiko for blant annet overvekt, hjerte- og karsykdommer, diabetes og kreft. En balansert og variert vegetarkost egner seg for folk i alle livsfaser, inkludert under svangerskap, ved amming, i spedbarnsperioden, for barn og unge og for idrettsutøvere.

Sjekk Helsedirektoratets veileder for veganere og vegetarianere her

Kontakt eventuelt en ernæringsfysiolog

Har du allergier, intoleranser eller bare ønsker en individuell tilpasset kostholdsplan, kontakt en ernæringsfysiolog eller ernæringsfaglig rådgiver som har kunnskap om plantebasert kosthold .

Sjekk selv om du får nok næringsstoffer i kosten din

Les også om og prøv Helsedirektoratets kostholdsplanlegger - beregningsverktøy et pedagogisk kostberegningsprogram utviklet for å vise, beregne og sammenlikne næringsinnhold i matvarer, retter, måltider og dags- og ukeinntak (menyer)

Plantebaserte ukesmenyer og oppskrifter

Se ukesmenyer med oppskrifter og næringsstoffsberegning for et helt år:

Les også hva skandinaviske ernæringsfysiologer skriver om vegansk kosthold:

Oppsummeringsartikkel, Norsk tidsskrift for ernæring, nr.1, 2014. Helsefordeler og utfordringer ved vegankoster. Skrevet av Baljit Kaur, klinisk ernæringsfysiolog, M.Sc Drammen sykehus, Vestre Viken HF

Oppsummeringsartikkel, 2014: Vegetarisk mat är bra - även för små barn. Sara Ask, dietist, Åsa Strindlund, nutritionist Läkartidningen. 2014;111:CMEA Läkartidningen 11/2014 Lakartidningen.se 2014-03-11 (uppdaterad 2014-09-22)

# data[].attributes.attachment_link.title
Slik setter du sammen et sunt plantebasert kosthold

# data[].attributes.attachment_link.description
Grønnsaker, belgvekster (bønner, linser, kikerter, erter og eventuelt soyaprodukter), frukt, bær, fullkornsprodukter, nøtter og kjerner danner basis i et plantebasert kosthold. Det er ingen eller små mengder mat fra dyr i et plantebasert kosthold. Plantebaserte middagstallerken ser slik ut: En tredjedel - belgvekster, en tredjedel - grønnsaker og en tredjedel - stivelsesrike matvarer som poteter, fullkornspasta, fullkornsbygg...

# data[].attributes.body
Kosttilskudd

# data[].attributes.attachment_link.title
Krill: En ren og effektiv kilde til omega-3 | Fakta | Vitamail

# data[].attributes.attachment_link.description
Krill er en gruppe virvelløse, rekelignende krepsdyr som finnes i alle verdenshav. Avhengig av arten kan krill bli opp til 6 cm lang, og den er en viktig matressurs for blant annet hvaler, pingviner, blekksprut, sel, sjøfugl og fisk. I Russland og Japan spises krill også av mennesker, og retten kalles på japansk "okiami".

# data[].attributes.body
Informasjon om kosthold

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Sett av minst en måned der du følger rådene til punkt og prikke. Observer symptomer, ta gjerne blodprøver eller vevsprøver før og etter.

Velg mat uten innholdsfortegnelse.

Spis et paleolittisk, basert på kjøtt, fisk, fugl, egg og varierte grønnsaker. Forsøk å spise innmat, lær deg å lage ekte og god kraft. Ikke spis kornprodukter eller belgfrukter i noen form.

Unngå melkeprodukter. Spis evt klarnet smør.

Gjeninnfør fete melkeprodukter, og evt. egg om du har utelukket det, etter en måned, se hvordan det går.

Ikke være redd for fett, gode kilder er ekstra virgin kokosfett og olivenolje.

Unngå tilsatt sukker i alle former og juice.

Fokuser på stressmestring, unngå stress så godt du kan.

Hvil og sov mye. Ikke bruke skjermer de siste timene før du legger deg, ikke spis de siste to timene før du skal sove.

Sov i et helt mørkt rom og forsøk å få åtte timer hver natt.

Beveg deg så mye du orker, du trenger ikke trene hardt, men det kan være lurere å trene hardt innimellom enn å trene rolig ofte.

Ta tilskudd av vitamin D, spesielt om vinteren (10), og omega 3.

Om punktene over virker, så fortsett resten av livet.

Andre mennesker har allerede forsøkt å endre livsstilen og kostholdet slik beskrevet her og fått gode effekter. Her kan du lese historien til Terry Wahls som har fått nytt liv med nytt kosthold og ny livsstil. Hun har (hadde) multippel sklerose.

Her er historien til ei med systemisk sklerodermi og om hvordan hun endret livsstil.

Googler du "autoimmune disease paleo" finner du en mengde mattips og historier fra mennesker som har blitt friskere med et nytt kosthold.
Om du har blitt friskere fra din autoimmune sykdom med omlegging av livsstil, hører vi gjerne fra deg. Skriv til oss på FB-siden Kostnytt.
Litteratur

Kapittel 4.15 i Staffan Lindebergs bok "Food and Western Diseases" gir en god innføring og en mengde referanser til temaet kosthold og autoimmun sykdom.

de Punder K, Pruimboom L. The dietary intake of wheat and other cereal grains and their role in inflammation. Nutrients. 2013;5(3):771-87.

Hischenhuber C, Crevel R, Jarry B, Maki M, Moneret-Vautrin DA, Romano A, et al. Review article: safe amounts of gluten for patients with wheat allergy or coeliac disease. Alimentary pharmacology & therapeutics. 2006;23(5):559-75.

van der Pals M, Ivarsson A, Norstrom F. Prevalence of thyroid autoimmunity in children with celiac disease compared to healthy 12-year olds. 2014;2014:417356.

Thorburn AN, Macia L, Mackay CR. Diet, metabolites, and "western-lifestyle" inflammatory diseases. Immunity. 2014;40(6):833-42.

de Goffau MC, Luopajarvi K, Knip M, Ilonen J, Ruohtula T, Harkonen T, et al. Fecal microbiota composition differs between children with beta-cell autoimmunity and those without. Diabetes. 2013;62(4):1238-44.

Cordain L, Toohey L, Smith MJ, Hickey MS. Modulation of immune function by dietary lectins in rheumatoid arthritis. The British journal of nutrition. 2000;83(3):207-17.

Severance EG, Yolken RH, Eaton WW. Autoimmune diseases, gastrointestinal disorders and the microbiome in schizophrenia: more than a gut feeling. Schizophrenia research. 2014.

Jonsson T, Olsson S, Ahren B, Bog-Hansen TC, Dole A, Lindeberg S. Agrarian diet and diseases of affluence-do evolutionary novel dietary lectins cause leptin resistance? BMCEndocrDisord. 2005;5:10.

Lindeberg S. Food and western disease: health and nutrition from an evolutionary perspective. Chichester: Wiley-Blackwell; 2010. XIV, 354 p.

Arnson Y, Amital H, Shoenfeld Y. Vitamin D and autoimmunity: new aetiological and therapeutic considerations. Annals of the rheumatic diseases. 2007;66(9):1137-42.

# data[].attributes.attachment_link.title
Autoimmune sykdommer og livsstil - KOSTNYTT

# data[].attributes.attachment_link.description
Sett av minst en måned der du følger rådene til punkt og prikke. Observer symptomer, ta gjerne blodprøver eller vevsprøver før og etter. Velg mat uten innholdsfortegnelse. Spis et paleolittisk, basert på kjøtt, fisk, fugl, egg og varierte grønnsaker. Forsøk å spise innmat, lær deg å lage ekte og god kraft.

# data[].attributes.body
Side med ulik helseinformasjon

# data[].attributes.attachment_link.description
ung.no - det offentliges informasjonskanal for ungdom Vi gir deg informasjon om dine rettigheter, muligheter og plikter | Kontakt redaksjonen For pressen | Rapport | Info om informasjonskapsler | Organisasjonsnummer: 986 128 433 Nyhetsbrev | Om oss | Bestill BROSJYRER | Quiz til utskrift | Nettstedskart | Barne-, ungdoms- og familiedirektoratet | Telefon: 46 61 50 00 (ps: redaksjonen svarer ikke på faglige spørsmål) | Redaktør: Beate Aas | Utviklet av: Spinner Labs AS

# data[].attributes.body
Alternativ behandling

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
De siste ukers artikler i Aftenposten om behandling av alvorlig syke kreftpasienter ved Medias Klinikum som Prof. K. Aigner driver, og formidlingstjenesten Oncolomed drevet av T. Oftedal, er interessant lesning ut fra flere aspekter.

Det finnes mange flere institusjoner i utlandet som norske pasienter finner det formålstjenlig å kontakte når norsk helsevesen gir dem beskjeden ingen liker å høre: "Dessverre, vi kan ikke hjelpe deg stort lenger, du har tre, kanskje seks måneder igjen å leve..."
Forferdelig budskap å gi, enda mer forferdelig å få. Noen slår seg til ro, andre velger å kjempe.
Men hva får disse familiene til å gjøre nettopp det, trosse norsk helsevesen, oppsøke Oncolomed, Medias Klinikum og alle de andre institusjonene rundt om i verden som kan sitte med spisskompetanse på akkurat den behandlingen som kan hjelpe dem?

Norge på femteplass

Svaret ligger i dagen, men diskuteres sjelden eller aldri. Det er betent, men det er elefanten i rommet. Gjennomsnittlig er norsk helsevesen godt, men vi er ikke best i alle sykdommer. Og det handler ikke bare om tidlig diagnostisering, for noen diagnoser er det beste å henvende seg andre steder.
I undersøkelsen som det medisinske tidsskriftet The Lancet publiserte nettopp, kom Norge på femteplass av de 195 land som ble vurdert.
Norge ble trukket noe ned på grunn av høyere dødelighet i enkelte kreftformer. Fire ble nevnt spesielt, der var Sverige flinkere. Det er umulig for Norge å være best i alle kreftsykdommer, for flere kreftformer finnes det gode alternativer til det norske helsevesenet. Og spørsmålet blir hvilken rolle helsevesenet skal ha i denne situasjonen.

Hva skal helsevesenet gjøre? Holde informasjon om alternativer tilbake? Be pasientene om å finne ut av det selv når helsevesenet gir opp, eller være behjelpelig med å finne informasjon om mulige kliniske utprøvinger? Eller tilby å fremskaffe en "second opinion"?

Interessant alternativ

Mange norske pasienter i disse gruppene føler seg ensomme i sin kamp. Diskusjonen foregår i flere forum i utlandet for å forbedre systemene. Nå også i Norge. Dansk helsevesen har en variant som ble beskrevet i Aftenposten 20. mai, hvor helsevesenet er proaktive, de fremskaffer blant annet en "second opinion". I samme artikkel leser vi at helseminister Bent Høie (H) åpner for diskusjon, og at (i dag) kan (må?) pasienter selv søke etter å få delta i norske kliniske studier.

Helsepolitisk talsmann for Arbeiderpartiet uttrykker ifølge artikkelen at han synes den danske modellen ser svært interessant ut. Men siden Norge er et lite land og vi ikke er best i alt, vil det være fornuftig også å se utover landets grenser for en "second opinion", det finnes fremragende sykehus og medisinske miljøer i verdensklasse i EØS/EU og andre steder.

Ikke snu ryggen til pasientene

En utarbeidelse av bedre systemer for å hjelpe pasienter som er så alvorlig syke at de ikke kan vente på godkjennelse av nye metoder, innebærer flere etiske dilemmaer. Men å snu ryggen til realiteten disse pasientene befinner seg i ved å la dem finne ut av det selv, er heller ikke etisk forsvarlig når man vet at det finnes informasjon og at mulige alternativer er tilgjengelig, selv om de kan være risikable.
Diskusjonen om dette må tas seriøst opp av alle de relevante pasientorganisasjonene, helsevesenet og de politiske myndighetene.
Disse pasientene har ikke god tid.

Følg og delta i debattene hos Aftenposten meninger på Facebook og Twitter

# data[].attributes.attachment_link.title
"Du har tre, kanskje seks måneder igjen å leve..." Noen slår seg til ro, andre velger å kjempe | Knut Søraas

# data[].attributes.attachment_link.description
De siste ukers artikler i Aftenposten om behandling av alvorlig syke kreftpasienter ved Medias Klinikum som Prof. K. Aigner driver, og formidlingstjenesten Oncolomed drevet av T. Oftedal, er interessant lesning ut fra flere aspekter.

# data[].attributes.body
Treningsform

# data[].attributes.attachment_link.description
CROSSFIT | Alt om crossfit. Crossfit er en treningsform som aktiverer alle muskelgruppene og setter i gang forbrenningen på en intensiv og effektiv måte. Finn inspirasjon i våre mange crossfit-øvelser, og kom selv i gang med crossfit.

# data[].attributes.body
Slankeshake

# data[].attributes.body
Spis og drikk rent

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Konseptet "hvit måned" er godt innarbeidet i den vestlige verden. 30 dager uten noen form for alkohol høres i utgangspunktet ut som en god idé for helse og velvære, men hva vil effekten være dersom du i tillegg kutter ut alt sukker?
Les også: Forskere kan ha funnet den ultimate kuren mot fyllesyke
Den nederlandske nettkanalen Lifehunters utførte i september år et eksperiment der programleder Sacha Harland skulle spise så sunt som mulig og holde seg unna alt av tilsatt sukker og alkohol i én måned. Ettersom mye av dagens halvfabrikater inneholder sukker, besto store deler av Saschas kosthold av grønnsaker, frukt, yoghurt, kjøtt og fisk.

De store utfordringene kom da programlederen var ute med kjæresten eller venner. Det viste å være vanskelig å finne noe godt å drikke som ikke inneholdt sukker. Sacha ble som oftest drikkende vann.
Les også: Føler du deg ofte trøtt, sliter med å få sove om natten og mangler energi til å trene? Da kan det hende du mangler et viktig mineral
Resultatene lot dog ikke vente på seg. Etter 30 dager på vann- og null sukkervognen hadde Sacha gått ned fra 81 til 76 kilo. Fettprosenten var redusert fra 15,5 prosent til 14,2 prosent. Blodtrykket hadde også blitt kraftig redusert.

Men de 30 dagene var ikke bare fryd og gammen. 22-åringen førte en videodagbok gjennom hele eksperimentet og videoen kan man se Sacha fortelle han er mer irritabel enn vanlig . Og det kun etter fire dager.

Det er først etter 25 dager at kroppen til 22-åringen ser ut til å ha kvittet seg med søtsuget. Sasha sier til kameraet at han føler seg sunnere, mer opplagt og har mer energi enn hva han gjorde tidligere. De overraskende resultatene til tross, 22-åringen forteller at han neppe kommer til å holde dietten helt ved det fulle. Et balansert kostholdt, ispedd litt kos ser ut til å være en gyllen middelvei.

- Jeg har et valg om å spise sunt, men allikevel ta meg en øl og en sjokolade innimellom.

Eksperimentet har blitt sett av over fem millioner mennesker på Youtube.

# data[].attributes.attachment_link.title
Dette skjer med kroppen dersom du lever uten sukker, usunn mat og alkohol i én måned.

# data[].attributes.attachment_link.description
Konseptet "hvit måned" er godt innarbeidet i den vestlige verden. 30 dager uten noen form for alkohol høres i utgangspunktet ut som en god idé for helse og velvære, men hva vil effekten være dersom du i tillegg kutter ut alt sukker?

# data[].attributes.body
Slankepulver

# data[].attributes.attachment_link.description
Ekte mennesker, ekte støtte, ekte resultater

# data[].attributes.body
"Homeparty"

# data[].attributes.body
Om 5:2 dietten

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Jeg tror at denne metoden er som laget for meg! Den har gjort meg både mer opplagt og mye tynnere, sier Maria Aspenbom, som vi møter på en kafé på Kungsholmen i Stockholm.
Hun vil ha kaffe. Svart. Før drakk hun ofte latte. Ikke nå lenger. Siden hun begynte med 5:2 har hun forstått at magen hennes ikke tåler melkeprodukter særlig bra.
Maria har alltid ansett seg som en normal jente, og har alltid spist det hun har lyst på. Hun var ikke akkurat mager før hun begynte, men heller ikke tykk.

- Jeg trodde jeg spiste helt OK mat, men nå har jeg forstått at det gjorde jeg slett ikke. Det ble veldig mye fersk pasta og kjøtt, og for lite grønnsaker. Jeg hadde også veldig ofte lyst på noe søtt.

La om livsstilen

Hun hadde mye fokus på mat i hverdagen, og sosiale sammenhenger dreide seg ofte om å spise godt og drikke vin.

- Til slutt følte jeg at det måtte være mulig å kunne omgås på andre måter. Ja, jeg trengte å finne en ny livsstil. Jeg ville lære meg å leve sunnere.

Så da det i fjor sommer ble skrevet så mye om 5:2, ble Maria nysgjerrig.

- Jeg har aldri likt LCHF. Det å gå ned i vekt ved å spise masse kjøtt og fett føltes usunt. Andre dietter anbefaler at man bør spise ofte og lite, 5-6 ganger om dagen, noe som ikke passer for meg. Jeg spiser heller sjelden og mye.

Hun leste noen artikler om 5:2-metoden og bestemte seg for å prøve den ut.

- Jeg hadde ikke satt meg ordentlig inn i metoden, så jeg gjorde det bare litt halvhjertet. Jeg holdt på i noen uker, men ble kanskje bedt bort og lot alt renne ut i sanden. Bare for - sukk! - å begynne på'n igjen. Og jeg planla ikke fastedagene mine særlig smart - jeg kunne f.eks. drikke flere caffe latte, til tross for at to latte kan tilsvare hele den dagens kaloriinntak.

5:2-dietten

Hun gikk ned et par kilo, men hun hadde snart lagt dem på seg igjen. Nei, 5:2 på egen hånd var tydeligvis ingen god idé. Men hun ville fortsatte finne en sunnere livsstil og bli kvitt magefettet, så forrige sommer satte hun seg ned for å google, fant et passende kurs og fikk med seg en venninne.

- Vi fikk en lang forelesning om ernæring, 5:2 og hvorfor man trodde metoden fungerte. Jeg lærte masse!
Hun fikk med seg en bok hjem og satte i gang allerede dagen etter med fire dagers faste da hun bare fikk drikke vann, kaffe, te og en bolle misosuppe hver dag.
- De første to dagene var helt OK, men dag tre og fire trodde jeg at jeg skulle dø. Jeg følte meg svimmel, frøs og kastet opp. Det var helt fryktelig. Men når jeg først har bestemt meg for noe, så er jeg kjempesta, jeg gir ikke opp.

Belønningen var at hun gikk ned fem kilo allerede første uken og ble dermed oppmuntret til å fortsette.
- Jeg har rast ned i vekt med denne metoden. Jeg gikk ned 17 kilo i vekt på fire måneder!
Kuttet ut melk

Maria pleier å faste mandager og torsdager, men hvis det skjer noe morsomt de dagene så forandrer hun på dem.

- Som kvinne får jeg lov til å spise 500 kcal på fastedagene, men ni av ti ganger blåser jeg i å spise noe, og drikker i stedet vann og kanskje en Cola Light. Jeg synes det er lettere. Blir jeg svimmel, tar jeg meg et hardkokt egg eller mikser meg en grønn drink.

Hennes oppskrift er å faste fra middag til middag.

- Jeg pleier å spise mitt siste måltid søndag kveld for å slippe å gå og legge meg sulten. På jobben har jeg så mye å gjøre at jeg ikke engang rekker å tenke på mat. Etter jobben pleier jeg å trene, og deretter spiser jeg middag. For meg fungerer dette helt fint.

Men 5:2-metoden har også påvirket hele hennes adferdsmønster. Maria forsøker å spise mest mulig økologisk, har sluttet med rødt kjøtt, poteter, ris og pasta, og spiser brød bare i helgene, og da helst surdeigsbrød.
- I stedet handler jeg hjem ingefær, spinat, fiberhusk* og mandelmel - ting jeg aldri kjøpte tidligere. Likevel er jeg ikke helt slavisk. Blir jeg bedt på middag spiser jeg det som serveres.
- Jeg drikker mandel- eller soyamelk, og har helt sluttet med meieriprodukter fra kyr. Det har kanskje hatt størst virkning på helsen min. Før kjente jeg meg ofte oppblåst og urolig i magen - det problemet er helt borte, noe som her herlig!

Ble kvitt sukkersuget

Hun har også kuttet skikkelig ned på alkoholen. Å drikke alkoholfritt går like greit.

Maria har også blitt kvitt sukkersuget, så humøret er mer stabilt. Og det indre magefettet, som hun nå er klar over var der, er borte. Hun føler seg også bedre mentalt.

- Jeg er mer opplagt og mer fornøyd med meg selv. Livet er morsommere.

Hun anser ikke 5:2 som en tilfeldig slankemetode, men mer som en livsstil. Men hun kan ikke fortsette å gå ned i vekt så veldig mye mer.

- Jeg kan kanskje begynne med å spise litt mer de andre dagene. Jeg er ikke sikker på hva jeg bør gjøre, men jeg kommer i alle fall til å fortsette med fastedager, for denne metoden får meg virkelig til å føle meg bra, sier Maria.

* Fiberhusk er malte skall av psylliumfrø, er glutenfritt og brukes i stedet for stivelse i matlagning og for å forbedre konsistensen ved glutenfri baking. Du får kjøpt det i helsekostbutikker.

# data[].attributes.attachment_link.description
Jeg tror at denne metoden er som laget for meg! Den har gjort meg både mer opplagt og mye tynnere, sier Maria Aspenbom, som vi møter på en kafé på Kungsholmen i Stockholm. Hun vil ha kaffe. Svart. Før drakk hun ofte latte. Ikke nå lenger.

# data[].attributes.body
Kosholdsinformasjon

# data[].attributes.attachment_link.description
Kostråd og anbefalinger. Mat i barnehager og skoler, arbeidsliv og serveringssteder. Nøkkelhullet og saltpartnerskap. Ernæringsarbeid i helse- og omsorgstjenesten. Statistikk og strategier.

# data[].attributes.body
Lavkarbokosthold

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Steg for steg kan du lære deg hvordan du kan sette sammen et kosthold etter Dr. Lindbergs prinsipper, - det er faktisk ikke så vanskelig! Etter en tid vil dine nye kostvaner bli like naturlige som andre vaner du har.

Spis ofte og ikke så store måltider, ikke la det gå mer enn 4 timer mellom hvert måltid. Sørger for jevnt og stabilt blodsukker og gjør at du opprettholder en god forbrenning.

Spis mye grønnsaker, frukt og bær. Sørger for rikelig med vitaminer, mineraler og antioksidanter som beskytter kroppens celler og stimulerer en rekke livsviktige prosesser i cellen. Grønnsaker gir stabilt blodsukker.

Inkluder en god kilde til protein til hvert måltid. Sørger for opprettholdelse av muskelmassen, gir økt metthetsfølelse og jevnere blodsukker.

Velg fett fra kaldpressede oljer, avocado, nøtter, frø og fet fisk, ikke margariner, soyaolje og andre varmpressede oljer. Stimulerer immunforsvaret og demper betennelsesprosesser i kroppen.

Spis lite sukker, melprodukter og poteter. Sørger for jevnere blodsukker, lavere insulinproduksjon og dermed redusert fettlagring og bedret fettforbrenning, demper betennelsesprosesser i kroppen.

Noen enkle justeringer kan være tilstrekkelig
Hvis du til daglig spiser mye søtsaker, bakervarer, pasta, ris og poteter, vil omlegging til Dr. Lindbergs kosthold innebære en del endringer for deg. Du kan likevel fortsette å spise samme type måltider som du har pleid å gjøre. Dersom du for eksempel spiser vanlig fint eller grovt brød til frokost og lunsj kan du fortsette å spise brød til disse måltidene, men bare velge en annen type brød. Bytt ut det fine brødet med helkornsrugbrød eller annet lavglykemkisk brød. Bruk rikelig med kjøtt eller fiskepålegg på brødskiven og legg til litt frukt og grønnsaker, så blir det ekstra bra! Vær bevisst på hva du velger som mellommåltid når du "plutselig får lyst på noe". Velg mellommåltid som er balanserte og lavglykemiske, da unngår du store blodsukkersvingninger og holder deg mett lenger.

Frokost
Det er ikke slik at du må spise brød verken til frokost eller lunsj. Faktisk anbefaler vi å finne andre løsninger enn brødmat til disse måltidene også. Det finnes mange andre gode alternativer. Til frokost kan du for eksempel spise en kornblanding med høyt fiberinnhold som ikke er tilsatt sukker (sjekk at det faktisk ikke inneholder sukker!). Bland gjerne i litt soyaflokker, hakkede nøtter og frø av ulike slag, og ha Biola- eller Cultura naturell eller annen syrnet melk på. Et annet alternativ er omelett med grønnsaker til, en porsjon yoghurt naturell eller Kesam med frukt og nøtter til, eller sågar middagsrester.

Lunsj
Til lunsj er ulike salater med kjøtt eller fisk, bønner og linser et fint alternativ til brød. Bland i tillegg i alle typer grønnsaker du liker. Hvis du har tilgang til kantine med varmretter kan du gjerne velge en slik rett, særlig hvis rettene består av rent kjøtt eller fisk og rikelig med grønnsaker. Du kan også bruke frokostforslagene til lunsj.

Middag
Middagene bør inneholde et kjøtt- eller fiskestykke (omtrent på størrelsen med håndflaten din, i tykkelse og overflate) og grønnsaker. I stedet for hvit ris, poteter og vanlig pasta kan du bruke linser, bønner, kikerter eller en liten mengde pasta av durumhvete, basmatiris, naturris eller villris.

Kveldsmat
Du bør også ha et lite kveldsmåltid hvis middagen ikke spises altfor sent. Da kan du bruke middagsrester eller de samme forslagene som til frokost og lunsj.

Utskeielser er en forutsetning for å lykkes!
Å gjennomføre et slikt kosthold handler selvfølgelig ikke bare om hva du skal spise og når du skal spise. Det handler like mye om å finne en måte å tilpasse kosten til ulike sosiale og praktiske sammenhenger, og opprettholde motivasjonen for et sunt kosthold. Hva gjør du for eksempel hvis du skal på hyttetur med venner? Hvis du glemte matpakken hjemme? Hva med restaurantbesøk? Hva med kakene til kaffen? Hva gjør du på reiser der du ikke aner når og hva du får å spise? Her er det ikke en løsning som passer alle. Du kan prøve ulike tips og oppskrifter som du finner her på nettsiden eller i Dr. Lindbergs bøker.

Sannsynligheten er stor for at du vil finne noe som du både synes smaker godt og som fungerer bra i problemsituasjoner. Hvis det likevel skulle dukke opp "umulige" situasjoner er det ikke farlig å skeie ut, bare det ikke blir flere utskeielser enn balanserte måltider. Om du spiser "helt galt" til et måltid eller to i løpet av uken har det nesten ingenting å si for din helse. Utfordringen er å hente seg inn igjen til neste måltid. De fleste av oss liker søtsaker, baguetter, vanlig brød, ris, pasta og poteter. For noen vil det å kutte helt ut disse matvarene være det som gjør at de ikke gradvis faller tilbake til gamle kostvaner. Det er absolutt ikke nødvendig av helsemessige grunner å holde seg helt borte fra disse matvarene. Av smaksmessige, sosiale og praktiske grunner kan det tvert imot være helt nødvendig å inkludere en viss mengde av disse matvarene i kosten. Utskeielser er en forutsetning for å lykkes med permanente kostendringer, utfordringen ligger i å ha kontrollerte utskeielser!

# data[].attributes.attachment_link.title
Fedon Lindbergs kosthold i praksis - Fedon.no

# data[].attributes.attachment_link.description
Steg for steg kan du lære deg hvordan du kan sette sammen et kosthold etter Dr. Lindbergs prinsipper, - det er faktisk ikke så vanskelig! Etter en tid vil dine nye kostvaner bli like naturlige som andre vaner du har. Spis ofte og ikke så store måltider, ikke la det gå mer enn 4 timer mellom hvert måltid.

# data[].attributes.body
Fokus på byggeklosser

# data[].attributes.attachment_link.title
Berit Nordstrand - Lege, 6-barnsmor og livsnyter

# data[].attributes.body
Steinalderkosthold

# data[].attributes.attachment_link.title
Sara Lossius - Ingefær podcast og helhetlig helse

# data[].attributes.attachment_link.description
Sara Lossius (37): Lager Ingefær podcast, er forfatter, mental trener, foredragsholder og konferansier, tidligere kommunikasjonsrådgiver, kettlebellentusiast og mamma til to jenter på 3 og 5 år. Kontakt: sara at saralossius.no