# data[].attributes.headline
10. Beskriv forløbet i Den Anden Oliekrise (1978)

# data[].attributes.subject
10. Beskriv forløbet i Den Anden Oliekrise (1978)

# data[].attributes.body
Det startede sidst i 1978 grundet de voldsomme opgøre i Iran (Demonstrationer mod shahen, til fordel for Ayatollah Knomeiny(Shia muslim)) , som resulterede i drastisk fald i olieforsyningerne fra Iran. Dette udløste en ny oliekrise, som medførte et nyt tilbageslag i den vestlige økonomi.

Ahmad, Mathilde, Gitte

# data[].attributes.headline
9. Oliekrisen fik dog betydning på 3 punkter: Verdensøkonomien, forholdet mellem den vestlige verden, samtOPEC og ulandene. Beskriv hvordan.

# data[].attributes.subject
9. Oliekrisen fik dog betydning på 3 punkter: Verdensøkonomien, forholdet mellem den vestlige verden, samtOPEC og ulandene. Beskriv hvordan.

# data[].attributes.body
Forholdet til Palæstinakonfliktens parter: Vesteuropa og Japan var så afhængige af olien fra Mellemøsten, at de efter 1973-krigen fik en mere propalæstinensisk holding.

Vedrørende verdensøkonomien så gav de store olie prisstigninger anledning til en alvorlig økonomisk stagnation (stilstand i udviklingen)  i vesten. De høje oliepriser førte i de fleste lande til en forvirring ang. betalings balancen.

OPEC-landene fik der imod stigende olieindtægter som de fleste lande forsøgte at anvende til en hurtig opbygning af deres samfund.

For U-landende betød de øgede oliepriser et stort økonomisk tilbagefald.
(Patrick og Katja)

# data[].attributes.headline
8. Hvilken konsekvenser havde prisstigningerne på olie for USA og oliestaterne?

# data[].attributes.subject
8. Hvilken konsekvenser havde prisstigningerne på olie for USA og oliestaterne?

# data[].attributes.body
Olieprisen faldt ikke efter 1973-krigen, hvilket oliestaterne og USA havde interesse i. Oliestaterne fik stigende olieindtægter, mens USA igen kunne være konkurrencedygtig på olieprisen, da USA i en årrække havde haft en dyre oliepris end Mellemøsten.

(Katja og Patrick)

# data[].attributes.headline
7. Hvad gjorde de arabiske oliestater for at skærpe oliekrisen i 1973, når vi taler produktion, priser og boykot?

# data[].attributes.subject
7. Hvad gjorde de arabiske oliestater for at skærpe oliekrisen i 1973, når vi taler produktion, priser og boykot?

# data[].attributes.body
I 1973-krigen indførte de arabiske stater en olie- boykot mod nogle vestlige stater, (det var for Israel) Samtidig steg prisen med de firedobling af oliepriserne.
De arabiske oliestater erklærede, at produktionen ville blive skåret ned med 5% pr måned. Målet var at Israel skulle trække sig tilbage fra de arabiske områder, som de har erobret. Hermed boykotter det mod Usa og Holland, pga deres pro-Israilsk holdning.

# data[].attributes.headline
6. Hvad gjorde Muhamed Khadaffi i 1969, da han overtog magten i Libyen?

# data[].attributes.subject
6. Hvad gjorde Muhamed Khadaffi i 1969, da han overtog magten i Libyen?

# data[].attributes.body
I 1969 var Libyen en af de vigtigste olielande. Muhamed Khadaffi fik allerede efter et år ved magten, olieselskaberne til at betale en højere pris for olien.

Ahmad, Mathilde, Gitte

# data[].attributes.headline
5. Hvorfor fik den Mellemøstlige olie stor betydning i 1973 ?

# data[].attributes.subject
5. Hvorfor fik den Mellemøstlige olie stor betydning i 1973 ?

# data[].attributes.body
Under krigen i 1973 indførte de arabiske stater en olieboykot mod de vestlige stater som de mente var pro-israelske. Olieboykotten medførte at oliepriserne blev firedoblet i december 1973, dette resulterede i panik på det internationale oliemarked, og var hovedoversagen til efterfølgende lavkonjunktur ( tiltstand med dårlige vilkår for den økonomiske udvikling inden for (dele af) et samfund) i den internationale økonomi.

1973 blev et vendepunkt for opfattelsen af Mellemøstens betydning.

Anna, Ditte

# data[].attributes.headline
4. Kunne Palæstina-problematikken løses? Teksten giver 3 eksempler. Hvilke

# data[].attributes.subject
4. Kunne Palæstina-problematikken løses? Teksten giver 3 eksempler. Hvilke

# data[].attributes.body
1.En forsættelse af den nuværende territorielle ordning er en meget sandsynlig mulighed: Det vil Israel ikke være  med til.
2. En anden mulighed er oprettelsen af en palæstinensisk stat på Vestbredden (eller dele af Vestbredden) og Gaza: Det er Israel også i mod.
3. Der kan dannes føderation mellem Jordan og Vestbredden (og Gaza), eller ved at Vestbredden bliver en del af Jordan(som i perioden frem til 1967) men med et udstrakt selvstyre: dette afhænger af at palæstinenserne og de øvrige arabiske stater vil acceptere en tilknytning til Jordan.
(Diana, San man og Greta)

# data[].attributes.headline
3. Hvordan var stemningen i Israel for/imod Den libanesiske borgerkrig

# data[].attributes.subject
3. Hvordan var stemningen i Israel for/imod Den libanesiske borgerkrig

# data[].attributes.body
Israel var i denne situation splittet om for/imod i borgerkrigen på grund af at de plejede at stå sammen. Det begyndte at blive kostbart for Israel i menneskeliv, og flere soldater nægtede at gøre tjeneste. Flere og flere ønskede en israelsk tilbagetrækning.
Resultatet blev så at Israel trak sig ud i 1985, da den palæstinensiske trussel var fjernet i Libanon.
-Andie, Tina og Lasse

# data[].attributes.headline
2. Hvem var Yassir Arafat? Benyt Google og Den Store Danske til finde en forklaring.

# data[].attributes.subject
2. Hvem var Yassir Arafat? Benyt Google og Den Store Danske til finde en forklaring.

# data[].attributes.body
Yassir Arafat (24/8-1929 til 11/11-2004) var en palæstinensisk politiker og fra 1969 formand for PLO. Yassir Arafat blev uddannet som ingeniør i Egypten og deltog som frivillig i Den Første Arabisk-israelske krig 1948-49 og i Suezkrigen 1956. Han medvirkede i 1959 ved dannelsen af fatah, der blev den vigtigste palæstinensiske partisangruppe, under Arafats ledelse blev PLO anerkendt som det palæstinensiske folks legitime repræsentant.

Jannie, Johnni, Pernille.

# data[].attributes.headline
1. Beskriv Operation Fred i Galilæa (1982) samt invasionens konsekvenser.

# data[].attributes.subject
1. Beskriv Operation Fred i Galilæa (1982) samt invasionens konsekvenser.

# data[].attributes.body
I 1982 besluttede Israel at danne en operation som skulle være den ny ekspedition mod Libanon, som hedder "Fred i Galilæa. Operationens hovedmål var at beskytte Galilæa mod overfald fra libanesisk område. Israel ville fjerne pælaisternes indflydelse i Libanon og danne en pro-israelsk regering og samtidig fjerne syrisk indflydelse. Israel tænkte det ville være super godt hvis de fjernede PLO fra Libanon for det ville give en svækkelse af den palæstinensiske befolkning på Vestbredden. Planen lykkes ikke for Israel, men det lykkes for Arafat at flygte under våbenhvile fra Beirut.
konsekvenserne var at det blev em kostelig affære for Israel.
Den libanesiske borgerkrig blev mere blodig, end den tidligere var .

- Rose, Mbaza og Camilla