# data[].attributes.body
-Arvame, et kliimamuutus on väga oluline teema ja sellele tuleks suurt tähelepanu pöörata. Et midagi muutuks, oleks vaja iga inimese osavõttu, nii saaksime olukorra hullemaks muutumist vältida.

# data[].attributes.body
- Mineviku, oleviku ja tuleviku matemaatlilised mudelid
- Koostatakse pikaaegsete kliimaandmete alusel
- Globaalsed mudelid jagunevad ookeani- ja maismaamudeliteks
- Kõik praegused mudelid ennustavad õhutemperatuuri järkjärgulist tõusu

# data[].attributes.body
-Kliimamuutus on tekitanud muutusi ka veerežiimis.
-Üha sagedamini tõusevad kallastest välja nii suured  madalikujõed kui ka väiksemad harujõed.
-Veetulvad toovad majandusele ja inimestele suurt kahju

# data[].attributes.body
- Kliimastsenaariumitega antakse teavet selle kohta, kuidas võib kliima mingi aja jooksul tulevikus muutuda.
- Neid koostavad globaalsete kliimamudelite abil meteoroloogia- või kliimaküsimustega tegelevad valitsusasutused ja uurimisinstituudid.

# data[].attributes.body
-Nähtus, kus Maa atmosfäär laseb läbi lühilainelist päikesekiirgust, kuid neelab Maa pinnalt kiirguvat pikalainelist kiirgust ja see järel soojeneb.
-Tekib seetõttu, et umbes pool maapinnalt soojuskiirgusega lahkuvast  energiast kiiratakse tagasi maapinnale.
-Maa atmosfääri kogunevad kasvuhoonegaasid  süsihappegaas, osoon, metaan.
-Inimtegevus tugevdab mitmel kombel kasvuhooneefekti: metsade raiumine, mis muudavad aurumist maapinnalt ja veeauru hulka atmosfääris, fossiilsete kütuste põletamine, see suurendab süsihappegaasi hulka atmosfääris

# data[].attributes.body
Lõuna- ja Kesk-Euroopas esineb sagedamini kuumalaineid, metsatulekahjusid ja põuaperioode.

Vahemere piirkond muutub kuivemaks, muutes selle põua ja metsapõlengute suhtes veelgi haavatavamaks.

Põhja-Euroopa kliima muutub oluliselt niiskemaks ja talvised üleujutused võivad saada tavapäraseks.

Linnapiirkondi, kus praegu elab 80% eurooplastest, ähvardavad kuumalained, üleujutused ja meretaseme tõus, kuid sageli on nende võimalused kliimamuutustega kohanemiseks piiratud.

# data[].attributes.body
-Pika aja jooksul ilmnev oluline muutus ilmastikuolude statistilistes näitajates.
-Võib piirduda konkreetse piirkonnaga või hõlmata kogu planeeti.
-Teadlased on kindlaks teinud, et inimmõju on kliimamuutuse peapõhjuseks.

# data[].attributes.body
- Polaarjää sulab (merevee tase tõuseb)
- Äärmuslikud kliimastikunähud ja tugevad vihmasajud (üleujutused, vee kvaliteedi halvenemine, veevarude vähenemine)
- Taime- ja loomaliikidel on raske kiirete kliimamuutustega toime tulla
- Majandussektorid, mis sõltuvad tugevasti kindlatest temperatuuridest või sademetest (põllumajandus, metsandus, turism), on eriti mõjutatud.

# data[].attributes.body
IPCC avaldab regulaarselt kliimamuutuste hinnangute aruandeid. Aruanded on abiks valitsustele kliimapoliitikate ja -otsuste väljatöötamisel, andes piisavalt laia teadusliku tausta ning võimalikud kliimastsenaariumid koos mõjuhinnangutega.

# data[].attributes.body
Hoida globaalne keskmine temperatuuri tõus tunduvalt alla 2°C (isegi 1.5°C) võrreldes tööstusrevolutsioonieelse ajaga

Vajaduses peatada ülemaailmne heitkoguste kasv võimalikult kiiresti

Vajaduses heitkoguste haripunktini jõudmise järel vähendada järsult heitkoguseid tuginedes parimale olemasolevale teadusinfole.

# data[].attributes.body
Eesmärgid:

Kasvuhoonegaaside tekitamise vähendamine võrreldes 1990. aastaga

Keskkonnasäästlike projektide tunnustamine

Ühtne süsteem heitkoguste jälgimiseks ja vähendamiseks

Riiklik aruandluskohustus progressi jälgimiseks

# data[].attributes.body
Igal aastal toimub ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverents, kus vaadatakse üle konventsiooni eesmärkide täitmine, hinnatakse kliimamuutustega tegelemise progressi ning võetakse vastu uued otsused kliimamuutuste ohjamiseks. Konverentside nimetus on COP – C onference o f the P arties to the United Nations Framework Convention on Climate Change.

# data[].attributes.body
Tööstusrevolutsiooni alus oli fossiilsete kütuste kasutusele võtmine. Kivisöe, nafta, maagaasi ning teiste süsinikupõhiste kütuste põletamisel eraldub olulisel määral heitgaase.
Enamik teadlasi on seisukohal, et tänastes enneolematult kiiretes kliimamuutustes on inimesel oluliselt suurem roll kui mistahes looduslikel põhjustel.
Muutuste peamine põhjus on heitgaaside paiskamine atmosfääri.
Kõiki kliimamuutuseid tekitavaid gaase kokku nimetatakse kasvuhoonegaasideks. Kasvuhoonegaaside mõju atmosfäärile nimetatakse omakorda kasvuhooneefektiks.

# data[].attributes.body
Looduslikud kliimamuutused võivad kesta lühikestest, paariaastastest perioodidest kuni saja tuhande aastaste tsükliteni.

Tegurid:
- maailmamere ja atmosfääri koosmõju
- elusorganismide mõju atmosfäärile
- Maa orbiidi tsüklilised muutused ajas
- vulkaanide tegevus