# data[].attributes.body
Lataa tiedosto koneelle ja tee tehtävät oppikirjan kappaleen 5 avulla.

# data[].attributes.body
https://yle.fi/aihe/artikkeli/2008/05/30/tukholman-olympialaiset-1912

# data[].attributes.body
Eetu Isto, 1899

# data[].attributes.body
Selvitä ja selitä lyhyesti, mitä tarkoittavat seuraavat käsitteet:

- Nationalismi
- Kansallisromantiikka
- Fennomaanit
- Kieliasetus
- Raittiusliike
- Forssan ohjelma

# data[].attributes.body
Eero Järnefeltin maalaus kuvaa suomalaisen maaseudun elämää 1800-luvun alussa. Kauppojen perustaminen maaseudulle oli pitkään kiellettyä. Kun kielto kumottiin, puodeista tuli uutuuksien levittäjiä ja tärkeitä tapaamispaikkoja.

Millainen tunnelma teoksesta välittyy?

# data[].attributes.body
Kuva: Wikimedia Commons

# data[].attributes.body
Kirja s. 54 -->
a) Miten venäläistämistoimia vastustivat myöntyvyyslinjan kannattajat, perustuslailliset ja aktivistit?
b) Mihin yhteiskunnallisiin instituutioihin venäläistämistoimilla haluttiin vaikuttaa ja miksi?
c) Arvioi, kuinka suuri vaikutus venäläistämistoimilla oli tavalliselle kansalaiselle.

# data[].attributes.body
Presidentti Ståhlbergin urakka

# data[].attributes.body
Alex Federley (Velikulta, 1907)

# data[].attributes.body
s. 60 -->
a) Miksi Suomesssa toteutettiin eduskuntauudistus vuonna 1906?
b) Mikä uudistuksessa oli radikaalia?
c) Mitkä yhteiskunnalliset ja kulttuuriset asiat tekivät mahdolliseksi laajentaa äänioikeutta?
d) Mitkä ryhmät saivat ja mitkä menettivät uudistuksessa valtaa?

# data[].attributes.body
TEE PERJANTAIN TUNNILLE!

# data[].attributes.body
Mihin toimiin Suomessa ryhdyttiin kansakunnan eheyttämiseksi?

# data[].attributes.body
Ville Ritola voittaa kultaa 5000 metrillä.

https://www.youtube.com/watch?v=IFVCYEAX69s

# data[].attributes.body
Kansakouluvideot:
https://yle.fi/aihe/artikkeli/2012/07/30/kansakunnaksi-kansakuntien-joukkoon + https://yle.fi/aihe/artikkeli/2012/10/26/itsenaisen-suomen-oppivelvollisuuskoulu

# data[].attributes.body
Suomen suuriruhtinaskunta vuonna 1812 (keltaiset alueet aka Vanha-Suomi palautettiin v. 1812).

Kuva: SanomaPro Historia ajassa 3, s. 24

# data[].attributes.headline
Suomen ulkopolitiikka 1920- ja 1930 -luvuilla -esitys

# data[].attributes.subject
Suomen ulkopolitiikka 1920- ja 1930 -luvuilla -esitys

# data[].attributes.body
PowerPoint liittenä.

# data[].attributes.body
Miina Sillanpää valittiin eduskuntaan ensimmäisissä eduskuntavaaleissa vuonna 1907. Kuuntele Sillanpään pakina  vuodelta 1946 ja pohdi

• Millaisista taustoista naiskansanedustajat olivat?

• Miten naiskansanedustajiin suhtauduttiin? Onko ensimmäisten naiskansanedustajien kokemuksissa jotain yhteyttä nykypäivään?

• Mikä oli Sillanpään mukaan naisten vaikutus ensimmäisessä eduskunnassa?
https://areena.yle.fi/1-1282631

# data[].attributes.body
Tehtävä

Lue 1918 – Minä olin siellä -oppimisaineistosta löytyvät valkoisen ja punaisen puolen julistukset Suomen kansalle sodan syttymispäiviltä (sivut 12–13) ja punaisiin kuuluneen Alman muistelma sotaan johtaneista vaiheista (sivu 20).

Pohdi niiden ja Tammisunnuntai-dokumentin perusteella:

Miten eri tavoin eri ihmiset kokivat ja ymmärsivät sodan syttymisen syyt?

Miten tavallisen ihmisen ja johtoportaan näkökulmat erosivat toisistaan?

http://www.koulukino.fi/tammisunnuntai-1918/sodan-syttyminen

# data[].attributes.body
Adolphe Roehn, 1907

# data[].attributes.body
J. L. Runebergin teos Vänrikki Stoolin tarinat kuvaa ihannoivaan tyyliin Suomen sodan vaiheita. Maalaus sodasta vuodelta 1892.

# data[].attributes.body
Myös naistaiteilijat ovat kuvanneet Suomen sotaa.
Millaisen kuvan tämä maalaus antaa sodasta verrattuna Edelfeltiin?

# data[].attributes.body
Emanuel Thening, 1812

# data[].attributes.body
Tutustu alla oleviin aikalaisdokumentteihin: tsaarin puheeseen ja hallitsijavakuutukseen. Lue myös oppikirjan kappaletta yksi.

Tehtävä 1:
a) Miten tsaari aikalaistekstien perusteella suhtautuu Suomeen ja mistä arvelet sen johtuvan?
b) Mitä myönnytyksiä keisari Aleksanteri I teki suomalaisille?
c) Miksi Porvoon valtiopäiviä on pidetty toisinaan Suomen syntyhetkenä?

Video: Porvoon valtiopäivät 1809
https://youtu.be/r4T_jjdu7o8

# data[].attributes.body
Venäjän tsaari Aleksanteri I:n avajaispuhe Porvoon valtiopäiville 28.3.1809

Lähde: Keisari Aleksanteri I:sen puhe valtiopäivien avajaisissa 28.3.1809 s. 19-20
https://www.eduskunta.fi/FI/tietoaeduskunnasta/julkaisut/Documents/ekij_8+2006.pdf

# data[].attributes.body
Aleksanteri I:n hallitsijavakuutus, päivätty 27.3.1809. Hallitsijavakuutus luettiin Porvoon tuomiokirkossa pidetyssä juhlatilaisuudessa 29.3.1809.

Lähde: https://www.eduskunta.fi/pdf/VP/1809_Valtiopaivat_hallitsijavakuutus_Aleksanteri%20I_suomeksi.pdf

# data[].attributes.body
Suomesta tuli vuonna 1809 autonominen osa Venäjää.

Miksi kirkko oli tärkeässä osassa autonomian ajan Suomessa?

Käytä apuna kirjan kappaletta yksi.

Suomen pääkaupunki oli pitkään ollut Turku. Miksi sen tilalle tuli Helsinki?

Kuva: Wikimedia Commons

# data[].attributes.headline
Tehtävä 3: "Suomi nousuun" - Keisarin uudistusohjelma

# data[].attributes.subject
Tehtävä 3: "Suomi nousuun" - Keisarin uudistusohjelma

# data[].attributes.body
1800-luvun alkupuolella Suomessa ei merkittävästi uudistettu yhteiskuntaan. Maassa kuitenkin vaihtui hallitsija ja aisat otti sivistynyt, koulutettu Aleksanteri II.
Hän toteutti maassaan uudistusohjelman, joka näkyi myös Suomessa.

a) Miksi Aleksanteri II halusi uudistaa valtakuntaansa?
b) Lue lista uudistusohjelman tuloksista kirjan s. 24. Valitse kolme kohtaa ja analysoi tarkemmin, mitä seurauksia uudistuksella oli.
Käytä apuna kirjan kappaletta yksi.

# data[].attributes.body
Jokainen pöytäryhmä etsii yhden käsitteen ja avaa sen muille tunnin aikana.

1: Kansainliitto
2: Demilitarisointi
3: Reunavaltiopolitiikka
4: Hyökkäämättömyyssopimus
5: Turvatakuu

# data[].attributes.body
Miksi Petsamon alue oli arvokas?

# data[].attributes.body
1. Miksi Lapuan liike syntyi ja mitkä olivat sen tavoitteet?

2. Kerro lapualaisten toiminnasta: miten he pyrkivät päämääriinsä?

3. Miksi liikkeen suosio kääntyi laskuun?

# data[].attributes.body
https://www.youtube.com/watch?v=0MYV61FZD-s&t=

# data[].attributes.body
1) Mikä oli marraskuun manifesti ja miksi se annettiin?
2) Milloin alkoi toinen sortokausi?
3) Oppikirjassa kerrotaan, että Venäjän tsaari hajotti Suomen eduskunnan moneen kertaan toisen sortokauden aikana. Pohdi, miksi hän teki niin.

# data[].attributes.body
Käytä apuna oppikirjaa, internetiä ja aiemmin oppimaasi.

Mistä eri syistä Ruotsi ei halunnut liittoutua Suomen kanssa?

# data[].attributes.body
http://www.100visio.fi/

# data[].attributes.body
https://www.timetoast.com/timelines/1693525

# data[].attributes.body
1.A) Mitä tapahtui Venäjällä vuonna 1917 ja mitä seurauksia näillä tapahtumilla oli Suomessa?

2. A) Miksi Suomen itsenäisyyspäivä on juuri 6.12.1917?

B) Miten voisi perustella väitteitä, että Suomen oikea itsenäisyyspäivä olisi 15.11.1917 tai 31.12.1917?

C) Mikä sinun mielestäsi olisi paras päivä itsenäisyyspäiväksi ja miksi?

3.  Miksi Neuvosto-Venäjä myönsi Suomelle itsenäisyyden niin ”helposti”?

# data[].attributes.body
Kuva: Helsingin kaupungimuseo

"Ensimmäisissä eduskuntavaaleissa vuonna 1907 valittiin 19 naista kansanedustajaksi. Heistä yhdeksän oli työväenpuolueen listoilta, ja kymmenen keskustasta ja oikeistopuolueista. Nämä naiset toimivat omissa puolueissaan työskennellen naisten aseman parantamiseksi ja sosiaalilainsäädännön edistämiseksi, mutta he osallistuivat myös muuhun lainsäädäntötyöhön. Näin he loivat perinteen, joka jatkuu yhä: naiset eivät ole Suomessa innostuneet erillisestä naispuolueesta. Nämä naiset olivat aktiivisia useilla elämänalueilla ja monet heistä olivat sellaisia julkisuuden henkilöitä, joita puolueet mielellään ottivat ehdokaslistoilleen. " (Helsingin yliopisto)

Lue lisää: http://www.helsinki.fi/sukupuolentutkimus/aanioikeus/artikkelit/ensimmaiset.htm

# data[].attributes.headline
Saksan ja Neuvostoliiton välit kiristyvät

# data[].attributes.subject
Saksan ja Neuvostoliiton välit kiristyvät

# data[].attributes.body
Katso oppikirjan karttaa sivulla 112. Miksi Neuvostoliitossa oltiin huolissaan Suomen ja Saksan välisestä yhteistyöstä?

# data[].attributes.body
Millainen kuva kansainliitosta muodostuu?

"Pohjimmiltaan uusi henki tarkoittaa syvällisempää oikeudentuntoa, lain ja sivistyneen maailman yleisen mielipiteen kunnioittamista. Siihen Kansainliiton määräysvalta perustuu." (New  York Times, "The covenant of peace", 28.1.1919.)

"Liiton jäsenet sopivat siitä, että, jos niiden välillä syntyy jokin riita, joka saattaa aiheuttaa välien rikkoutumisen, alistavat sen joko välimiesoikeudessa käsiteltäväksi tai neuvoston tutkittavaksi. Ne sopivat myös siitä, etteivät missään tapauksessa ryhdy sotaan, ennen kuin kolme kuukautta on kulunut välimiesoikeuden päätöksestä tai neuvoston selostuksen esittämisestä. Kaikissa tämän artiklan tarkoittamissa tapauksissa on päätös annettava kohtuullisessa ajassa ja neuvoston selostuksen tulee olla valmis kuudessa kuukaudessa siitä, kun asia pantiin siinä vireille." [Kansainliiton peruskirja, artikla 12)

# data[].attributes.body
Oppikirja s. 111.

Stalin: "Työläisten verinen murhaaja, otaksun."
Hitler: "Maailman pohjasakkaa, uskoakseni."

Mitä sarjakuva kertoo maiden välisistä suhteista?

Miksi maat tekivät keskenään hyökkäämättömyyssopimuksen?

Miten sopimus vaikutti Suomen asemaan?

# data[].attributes.body
Miksi on tärkeää, että kansanedustajissa on molempien sukupuoleten edustajia?

Mitä seuraa siitä, jos jonkun ryhmän edustajia ei ole eduskunnassa?

# data[].attributes.body
24.3.1918

(http://www.narc.fi/1918verkkonayttely/viikko9punaiset.htm)

# data[].attributes.body
Millainen kuva Kansainliitosta muodostuu?

# data[].attributes.body
presidentti Risto Ryti tutustumassa puolustusvoimien aseistukseen. Kuva: YLE

# data[].attributes.body
Kuvassa Neuvostoliiton alasampuna Kaleva-kone.

Analysoi:
Mitä Kaleva-koneen tapaus kertoo  Suomen ja Neuvostoliiton välisistä suhteista välirauhan aikana?

# data[].attributes.headline
Punaisten sotapäällikkö Hugo Salmelan kirje

# data[].attributes.subject
Punaisten sotapäällikkö Hugo Salmelan kirje

# data[].attributes.body
26.3.1918

Mitä eroja ja yhtäläisyyksiä on tällä ja edellisen kirjeen antamalla kuvalla sodasta?

(http://www.narc.fi/1918verkkonayttely/viikko9punaiset.htm)

# data[].attributes.body
Analysoi
Millaisen kuvan päiväkäsky antaa Suomen tavoitteista

# data[].attributes.body
Presidentinvaalit 1956 - #vaalit56
https://twitter.com/Vaalit56

Mitkä tekijät takasivat Kekkoselle voiton?

# data[].attributes.body
Elina Vaara asui sisällissodan aikana perheineen isänsä työpaikan kellarissa Tampereella. Elina oli tuolloin 15-vuotias. Millaisena sota näyttäytyi siviilin silmissä?

Julkaistu teoksessa 1918 - Minä olin siellä. (SKS , 2017)

# data[].attributes.body
Lataa moniste omalle tietokoneellesi tai kopioi malli vihkoon. Täydennä tyhjät kohdat oppikirjan kpl 11 (s. 121-122) avulla

# data[].attributes.body
Kekkosen puhe:

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Yöpakkaskriisin aikana 10.12.1958 tasavallan presidentti Urho Kekkonen piti radiossa puheen, jossa hän ilmoitti, ettei Suomen idänpolitiikan suunta muutu.

Syksyllä 1958 koetut "yöpakkaset" olivat yksi Suomen sodanjälkeisen historian vakavimmista ulkopoliittisista kriiseistä.

Kekkosen yöpakkaskriisin johdosta pitämä radiopuhe oli erittäin painava ja tarkkaan harkittu puheenvuoro, jonka painavuutta korosti jo yksinomaan puheen pituus. Sekä Suomen- että ruotsinkielellä pitämäänsä puhetta Kekkonen jyrisi radiossa peräti tunnin yhteen soittoon.

Puhe oli taitavasti kirjoitettu, Suomen historian monisatavuotisiin opetuksiin vetoava valtapoliitikon näkemys Suomen ulkopolitiikan pitkästä linjasta.

Puheessaan Kekkonen alleviivasi useaan otteeseen olevansa Suomen ulkopolitiikan takuumies ja käytti argumenttiensa tukena lukuisia sitaatteja aina J. V. Snellmanista kansainvälisiin akateemikoihin.

Erityisen ahkerasti presidentti viittasi puheessa edeltäjäänsä J. K. Paasikiveen, jonka ulkopoliittisen perinnön jatkajaksi Kekkonen itsensä asemoi.

Suuret puheet sarjan jaksossa "Kekkosen yöpakkaspuhe" valtiotieteen tohtori Mikko Majander ja toimittaja Tapio Pajunen keskustelevat Kekkosen yöpakkaspuheesta.

# data[].attributes.attachment_link.description
Yöpakkaskriisin aikana 10.12.1958 tasavallan presidentti Urho Kekkonen piti radiossa puheen, jossa hän ilmoitti, ettei Suomen idänpolitiikan suunta muutu. Syksyllä 1958 koetut "yöpakkaset" olivat yksi Suomen sodanjälkeisen historian vakavimmista ulkopoliittisista kriiseistä. Kekkosen yöpakkaskriisin johdosta pitämä radiopuhe oli erittäin painava ja tarkkaan harkittu puheenvuoro, jonka painavuutta korosti jo yksinomaan puheen pituus.

# data[].attributes.body
Katkelma Emil Suominen muistelmista "Elämän piikkitynnyrissä" (Aulikki Oksasen arkisto). Julkaistu teoksessa 1918 -    Minä  olin siellä. (SKS 2017)

Millaisia eri tapoja suhtautua naissotilaisiin löydät kuvauksesta?

# data[].attributes.body
Martti Ahtisaari toimi YK:n Namibia-valtuutettuna 1977-1981.

Miksi Martti Ahtisaari on ollut merkittävä toimija kansainvälisessä politiikassa?

# data[].attributes.body
Ota selvää (kirja s. 112)
1. Miten Suomi vastasi Neuvostoliiton esittämiin ehtoihin?

2. Miten tilanteeseen reagoitiin Suomen sisäisesti?

2. Mikä tapahtuma johti sodan syttymiseen?

Kuvassa valtioneuvos Paasikivi lähdössä Moskovan neuvotteluihin lokakuussa 1939.

# data[].attributes.body
Kari Suomalainen 1972

# data[].attributes.body
Ota selvää (oppikirja kpl 14 ja internet):

Millainen tilanne kylmässä sodassa oli alla olevien tapahtumien aikana
JA
miten tapahtumat vaikuttivat Suomen asemaan?

1. Porkkalan tukikohdan palauttaminen 1956

2. Yöpakkaset 1958

3. Noottikriisi 1961

4. Tsekkoslovakian miehitys 1968

5. ETYK 1975

6. Euroopan integraatio (esim. järjestöt EFTA ja EY)

# data[].attributes.body
Suurin osa saksalaissotilaista oli sijoitettu Pohjois-Suomeen. Kuva:Josef Schmelzer/Kansallisarkisto

Pohdi:
1. Miksi Saksa halusi tehdä yhteistyötä Suomen kanssa?
2. Miksi Suomi suostui yhteistyöhön?

# data[].attributes.body
Kerrostalo tuhoutunut täysin.

Suomen valokuvataiteen museo / Uuden Suomen kokoelma

# data[].attributes.body
Saksan teknologinen etumatka mahdollisti nopean etenemisen sodan alkuvaiheessa. Kuva: German Federal Archive

Pohdi:
Miten Saksan sotaamenestys vaikutti suomalaisten asennoitumiseen maata kohtaan?

# data[].attributes.body
Itsesensuuri näkyi myös koulutuksessa. Suomessa Kouluhallitus tarkasti esimerkiksi historian oppikirjojen sisältöjä 1970-luvulle asti.

RYHMÄTEHTÄVÄ:

1. Pohdi ja kirjaa ylös, miten kylmän sodan aika saattoi vaikuttaa historian oppikirjoissa esitettyihin tulkintoihin Neuvostoliitosta ja Suomesta.

2. Etsi vanhoista historian oppikirjoista 1-2 esimerkkiä itsesensuurin värittämistä tulkinnoista. Perustele. Ota valokuva ja liitä Edmodon palautuslaatikkoon.

# data[].attributes.body
Mihin eri nimillä viitataan?

Miten sotaa koskevat nimitykset vaihtelevat eri ikäluokissa? Pohdi syitä näihin eroihin.

Mikä sinun mielestäsi on sopivin nimitys sodalle? Miksi?

# data[].attributes.body
Saksan suunnitelmat Neuvostoliiton alueella etenemiselle.

Etsi tietoa:
Mikä oli Suomen rooli operaatio Barbarossassa? (kirja s. 122)

# data[].attributes.body
Pommituksessa tuhoutunut auto Hietalahdentorilla.

# data[].attributes.body
Saksan armeijan 11. panssaridivisioona n.100 km Moskovasta. Kuva: Historianet

Tee yhteenveto:
Miten toinen maailmansota vaikutti Suomen ulkopoliittiseen linjaan?

# data[].attributes.body
Video:
https://yle.fi/aihe/artikkeli/2006/09/08/suomi-hyokkaa-saksan-rinnalla

Pommitusten tuhoja Puistolassa. Kuvattu 25.6.1941.

Etsi tietoa:
Miten Suomen ja Neuvostoliiton valmiudet sotaan erosivat talvisodan tilanteesta?

# data[].attributes.body
Parempi kuva oppikirjassa s. 124.

# data[].attributes.body
1. Katso oppikirjan taulukkoa (s. 115) talvisodan ase- ja sotilasvoimista sellaisen ihmisen silmin, joka ei tunne sotaa ennakolta. Mitä hän ajattelisi voimasuhteista?

2. Tiivistä talvisodan taistelujen kulku kolmeen pääkohtaan. (kirja s. 115-116)

3. Mitkä olivat Suomen ja Neuvostoliiton vahvuudet ja heikkoudet talvisodassa?

# data[].attributes.body
1. Mitä kuvassa tapahtuu?
2. Mikä on sen sanoma?

# data[].attributes.body
Lataa moniste omalle tietokoneellesi tai kopioi malli vihkoon. Täydennä tyhjät kohdat oppikirjan kpl 11 - 12 avulla.

# data[].attributes.body
Kenraalimotti syntyi suomalaisten suuren saarrostushyökkäyksen myötä tammikuun 1940 alussa, ja se laukesi reilut 50 päivää myöhemmin helmikuun lopussa. Motista saatiin suuri sotasaalis.

Kuva: Suomen sotahistoriallinen seura ry

# data[].attributes.body
Neuvostoliitto ja Terjoella edellisenä päivänä perustettu Suomen kansanhallitus allekirjoittivat 2.12.1939 sopimuksen keskinäisestä avusta ja ystävyydestä.

Kuva: talvisota.fi

# data[].attributes.body
It.poikien korsu.
Tiiksjärven lentokenttä 1941.11.04
Kuva: SA-kuva-arkisto

# data[].attributes.body
Talvisodan pääministeri Risto Ryti ja ulkoasiainministeri Väinö Tanner. SA-kuva.

# data[].attributes.headline
Tarve solmia rauha kasvaa kevään lähestyessä

# data[].attributes.subject
Tarve solmia rauha kasvaa kevään lähestyessä

# data[].attributes.body
Talvisodan tilanne oli vakava. Ranska ja Iso-Britannia lupailivat Suomelle apua, mutta sen määrästä ja aikataulusta oli epävarmuutta. Samaan aikaan Neuvostoliitto esitti rauhanneuvotteluille ankarat ennakkoehdot. Hallituksen piti päättää Suomen kohtalonkysymyksestä – jatkaako sotaa vai tehdäkö rauha? Väärä päätös voisi olla Suomelle kohtalokas.

Ota selvää:
1. Mihin ratkaisuun Suomen hallitus päätyi?
2. Mitä rauhanehdoissa sovittiin?
3. Miten suomalaiset suhtautuivat Moskovan rauhaan?

# data[].attributes.body
Tykistö ampuu. Ihantala 1941.08.26.
Kuva: SA-kuva-arkisto

# data[].attributes.body
Liput puolitangossa, Turku.
Kuva: SA-kuva-arkisto

# data[].attributes.body
YLE #sota39 -kampanjan testi: https://yle.fi/aihe/artikkeli/2014/11/06/oletko-talvisotatietaja-testaa-tietosi

# data[].attributes.body
Asemasota-aikana joukkojen mielialaa yritettiin pitää yllä monin tavoin. Kuvassa Sortavalan seminaarin viihdytyskiertue. Syväri, Voimalaitoksen lohko toukokuussa 1943.

Etsi tietoa:
Mikä oli naisten rooli sodan aikana?

# data[].attributes.body
Ota selvää:
Mitä haasteita Suomella oli välirauhan aikana?

# data[].attributes.body
Kuvassa Nekalan asevelikylän talkoot. Kuva: Tampereen museoiden kuva-arkisto.

Viipuri:https://urly.fi/UMz

# data[].attributes.body
Evakoita juna-asemalla. Kuva: Kuopion museo.

Pohdi:
Miten evakoituja ihmisiä kuljetettiin uusille asuinalueille?

# data[].attributes.body
JR II/9 -komppanian talvisodassa kaatuneiden muistojuhla välirauhan aikana. Kuva: Eino Nurmi/YLE

# data[].attributes.body
Lotat ilmavalvontatornissa.
1942.08.10.
Kuva: SA-kuva-arkisto