# data[].attributes.body
http://surl.li/bqwrd

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Елена Пестрикова

# data[].attributes.attachment_link.title
Від Крут до Майдану

# data[].attributes.attachment_link.description
издательская платформа для публикации электронных журналов, интерактивных материалов и он-лайн документов. Конвертирвание pdf в html5, поддерживается мобильными устрайствами. Title: Від Крут до Майдану, Author: Елена Пестрикова, Length: 34 pages, Published: 2022-01-18

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Кадр із фільму "Крути 1918"

"Українську історію не можна читати без брому", - казав колись Володимир Винниченко. Як не перетворити урок пам'яті у щось дуже трагічне і безнадійне та як розповідати про героїчні сторінки історії, не вдаючись до сухого офіціозу - ділиться Леся Юрчишин, учителька історії, правознавства та громадянської освіти Новопечерської школи, співавторка методичних посібників та найкраща вчителька громадянської освіти за версією Global Teacher Prize Ukraine 2020.

Офіційно Україна вшановує пам'ять Героїв Крут 29 січня. Хоча провідні українські історики - дослідники цієї тематики (В. Скальський, М. Ковальчук, О. Руденко та інші) вже давно твердять про те, що битва на станції Крути відбулась саме 30 січня, і документально спростовують ще низку інших міцно закоренілих міфів про загибель "300 крутян як 300 спартанців" тощо.

Отож, говорити з дітьми про ці події потрібно так, щоб уникнути нового міфотворення.

Я б не обмежувала доступ до інформації для молодших школярів. Діти зазвичай вірять у супергероїв, грають у різні комп'ютерні ігри на воєнну тематику, і тому тема, розказана в ключі українських супергероїв може посприяти формуванню сприйняття історичної події надалі. Тут навіть можна поговорити про кількість учасників бою, їхні ресурси (зброю, бронепотяг), сформулювати головну "місію" і обов'язково вказати, до яких результатів вона привела.

Колись біля пам'ятного місця Героїв Крут на Аскольдовій Могилі в Києві я спостерігала зворушливу картину - дві молоді сім'ї з п'ятьма дітьми 8-11 річного віку прийшли саме в пам'ятний день і спочатку просто спільно пригадували, що вони вдома разом прочитали про Героїв Крут. Потім уважно читали надписи на пам'ятному знаку та інформацію, розклеєну на деревах, шукали наймолодшого і найстаршого за віком з відомих там учасників. І в цілому це все виглядало, як звичайна сімейна прогулянка, у якій усі учасники пізнавали світ разом.

Дітей середнього і старшого віку потрібно починати привчати до серйознішої роботи з історичними документами, розвиваючи навички медіаграмотності та емоційного інтелекту.

Одне з найпростіших - ознайомитись з інфографікою, присвяченою бою під Крутами від Українського інституту національної пам'яті.

Дуже потужний ресурс з матеріалами підготувала Молодіжна кампанія "Пам'ятай про Крути".

Тут можна знайти і спеціалізовані видання, і спогади учасників бою, і історичні статті, і зразки поетичної, піснярської та художньої творчості.

Хороша інтеграція може вийти з українською літературою та мистецтвом - прочитати спільно в класі кільканадцять віршів, розглянути ілюстрації, присвячені бою, та зіставити це з наявною історичною інформацією.

За змішаного формату навчання учні можуть отримати випереджувальне домашнє завдання - ознайомитись із сайтом, обрати певний вірш/малюнок для подальшого представлення та обговорення під час уроку. Проаналізований таким чином матеріал сприятиме глибшому осмисленню події.

Підозрюю, що багато вчителів/учнів чули або й, може, бачили художній фільм "Крути 1918"? Кількість історичних невідповідностей там просто зашкалює. І щоби в учнів не формувалося хибне уявлення про якусь надзвичайну шпигунську місію, є сенс переглянути окремі його частини саме з точки зору відповідності історичним фактам.

Наприклад, ось такий умовний фрагмент (2:37 - 11:28) Проголошення Четвертого Універсалу на Софійській площі, масовий запис у добровольці.

Орієнтовні запитання для учнів:

Яка історична подія зображується у фрагменті?

Які історичні постаті можна впізнати у фрагменті? Наскільки показані у фрагменті виголошені промови відповідають дійсності?

Які історичні місця в Києві можна впізнати? Як думаєте, чому саме там відбулося зібрання? Як це місце виглядає зараз?

Чому Андрій Савицький не записався добровольцем? Як він аргументував свою позицію?

Чи є історичними такі персонажі: Володимир Засуха, Валерій Гойда, Григорій Піпський? Пошукайте їх у списку відомих нам учасників бою.

Із корисного у фільмі "Крути 1918" можна ще попросити прокоментувати окремі репліки вигаданого героя Олекси Савицького: "Якщо не будемо знати своєї історії, то прийде час, коли і воювати буде нікому", "Тепер ти, брате, знаєш ціну свободи - її не буває без крові".

Одну з прикінцевих сцен - розстріл полонених зі студентського куреня я б дітям не показувала - дуже багато жорстокості, крупний план поставлених у рядочок вже розстріляних хлопців... Також у цьому ж фрагменті присутня поширена патріотична легенда про спів студентом Г. Піпським гімну "Ще не вмерла України", що також (за дослідженнями істориків) не відповідає дійсності.

Натомість дуже рекомендую для спільного перегляду і обговорення з дітьми документальний фільм "Крути. 100 років битви" (тривалість 42:19, автор Ольга Мовчан, продюсер та ідейний натхненник Вахтанг Кіпіані).

У цьому фільмі дуже добре поєднуються цитати зі спогадів учасників битви, часткова реконструкція подій, розмови з нащадками учасників, які дають "родинну пам'ять" про події, короткі інтерв'ю з фаховими істориками. І що найголовніше, фільм, не применшуючи подвигу чи пам'яті про нього, завершується саме історією перемоги - конкретними прикладами того, як герої, що вижили, продовжили боротьбу за незалежність України і як результат бою вплинув на зовнішньополітичне становище тогочасної УНР.

Щоб поглибити подальше обговорення фільму, рекомендую попередньо роздати учням так звані гіди по фільму - листки із запитаннями, на які вони мають відповісти письмово під час перегляду.

Краще давати учням певну свободу вибору - наприклад, з двадцяти запропонованих вами запитань вони мають дати відповіді на будь-які десять. Така технологія дозволяє учням менше стресувати під час перегляду фільму та наочно показує вам, що саме найбільше зачепило/запам'яталося з фільму.

Приклади запитань:

1. Чому в Києві у січні 1918 року панував розгардіяш та безлад? У чому це проявлялося?

2. Як виник міф про "300 загиблих студентів". З якою іншою історичною битвою його найчастіше порівнюють?

3. Прокоментуйте уривок зі спогадів М. Муравйова. У чому він звинувачує киян? Спрогнозуйте результати таких його закликів. Як можна визначити характер М. Муравйова із цього фрагмента?

4. Чому не можна було говорити про дядька - учасника бою під Крутами? Чим це могло загрожувати?

5. Яку річ уперше у світі здійснив Юрій Вороний - учасник бою під Крутами, який вижив? У якому році це відбулося?

6. Як думаєте, чому з полонених юнаків так жорстоко знущалися? Наскільки можна довіряти цим свідченням?

7. Прокоментуйте такі слова Михайла Грушевського: "Велике щастя загинути так у боротьбі, а не дезертирами, не нейтральними замішаними у собі страхополохами, що безплатними пасажирами силкуються прослизнути в нове царство української свободи..." Про яку проблему тогочасної дійсності він говорить?

8. Чому, на вашу думку, люди зголошувались воювати за незалежність України? Яка роль сім'ї та навчальних закладів у становленні особистості?

Схожі "маршрутні листи" варто використовувати і коли матимете змогу разом з учнями відвідати Меморіальний комплекс "Пам'яті Героїв Крут" у Чернігівській області чи Пам'ятний Хрест на місці перепоховання Героїв на Аскольдовій Могилі у Києві.

Також доречним буде прочитати та проаналізувати кілька віршів саме на такому пам'ятному місці.

Власне, ще одна хороша тема для обговорення - як і де зберігалась пам'ять про події в умовах бездержав'я і СРСР, хто і як врешті-решт заклав Меморіал, яку інформацію він несе зараз і як ми можемо долучитися до відновлення історичної правди та гідного вшанування.

Так, Молодіжна кампанія "Пам'ятай про Крути" заохочує:

1. Дізнайся більше про бій під Крутами. Важливо знати правдиві, а не міфологізовані політиками, причини, події і наслідки.

2. Підтримай кампанію "Пам'ятай про Крути!" у соцмережах і ЗМІ, фінансово. Розмісти банер на власній сторінці чи в молодіжних групах.

3. Вшануй полеглих, одягнувши крутянську символіку. Причепи на груди стрічку чи значок з відповідною символікою (не маєш - виготов сам і для своїх друзів), одягни вишиванку.

4. Присвяти Героям одну добру справу. Організуй перегляд молоддю відповідного відео, флешмоб на крутянську тематику, смолоскипний похід, вечір бардівської пісні чи військово-історичну гру на місцевості тощо.

5. Підтримай традицію крутянського посту (від 21:00 28 січня до 6:00 30 січня).

Сподіваюсь, у нас вийшов хороший урок пам'яті. І "без брому"?

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Катерина Кисельова

# data[].attributes.attachment_link.title
Урок про Героїв Крут: історія України без брому

# data[].attributes.attachment_link.description
29 січня вшановуємо пам'ять Героїв Крут. Підготували відео та поради, як провести урок.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
КРУ́ТИ - проміжна станція Південно-Західної залізниці на лінії Бахмач-Ніжин. Знаходиться побл. с. Пам'ятне Борзнян. р-ну, за 3 км від однойм. села Ніжин. р-ну (обидва - Черніг. обл.) та за 146 км від Києва. Ст. К. відкрито 1868. У 1-й пол. 1890-х рр. вона стала вузловою: 1891 прокладено лінію до Чернігова, 1894 - до ст. Ічня (нині Черніг. обл.). Від 1920-х рр. - проміжна (залізничні колії прокладено до Чернігова та Прилук з Ніжина, а від К. розібрано). 16(29) січня 1918 тут відбувся бій загону юнкерів 1-ї Київ. юнац. школи ім. Б. Хмельницького (4 сотні по 150 юнкерів, 20 старшин, 18 кулеметів; ком-р - сотник А. Гончаренко) та 1-ї сотні новоствор. студент. куреня (115-130 добровольців - студентів Укр. нац. ун-ту, Київ. ун-ту, гімназистів старших класів; ком-р - сотник Омельченко) з більшов. військами (6 тис. червоногвардійців і матросів), які наступали на Київ. Не зважаючи на нерівність сил, укр. стороні вдалося відбити кілька атак (наступ розпочався бл. 9-ї год. ранку, бій тривав понад 5 год.).

Через небезпеку оточення А. Гончаренко наказав відійти до ешелону, який чекав за 2 км. Юнкери відступали під прикриттям насипу, а у студент. сотні спереду та позаду була відкрита місцевість. З цієї причини сотник Омельченко вирішив спочатку багнет. атакою відбити супротивника. Оскільки студентам протистояли профес. вояки, сотня зазнала знач. втрат. Одна із чот студент. сотні потрапила в полон - відступаючи, вона втратила у сутінках орієнтир і вийшла на станцію, вже зайняту більшовиками. Втрати українців склали бл. 300 вбитих, поранених і полонених (27 юнаків розстріляно). Командування Армії УНР розуміло стратег. важливість оборони бахмац. напряму, однак унаслідок різних причин не змогло надіслати підкріплення. Зокрема у цей час побл. залізнич. ст. Бобрик (нині Шевченкове Бровар. р-ну Київ. обл.) знаходився Гайдамац. кіш Слобід. України під кер-вом С. Петлюри, однак він, отримавши звістку про повстання на з-ді "Арсенал" (16-22 січня (29 січня - 4 лютого) 1918) - зброй. виступ, організований Київ. ком-том більшов. партії проти УЦР,- вирушив у Київ. 5 березня 1918 Військ. мін-вом УНР утвор. комісію для з'ясування обставин бою під К. До її складу увійшов чл. УЦР О. Шульгин, який втратив у цьому бою брата В. Шульгина. Через 2 тижні тіла 28-ми студентів перевезли до Києва та перепоховали на Аскольдовій могилі. На похороні М. Грушевський назвав юнаків, які загинули в нерів. боротьбі, героями. Того ж року П. Тичина написав вірш "Пам'яті тридцяти".

До теми бою під К. також зверталися ін. письменники, зокрема Б.-І. Антонич, С. Гординський, О. Лятуринська, Є. Маланюк, О. Степаненко. Значну кількість картин, гравюр, плакатів створили художники, які мешкали на еміграції. Водночас за межами СРСР вийшло безліч розвідок, які стосувалися бою під К. Рад. історики здійснювали неправдиве висвітлення цих подій. Справжню славу захисникам К. в Україні повернуто після здобуття нею незалежності. 1998 побл. станції встановлено пам'ят. знак, 2006 - меморіал "Пам'яті Героїв Крут", 2008 відкрито музей. Також насипано символічну могилу. Кілька учасників бою були похов. й на тер. с. Крути.

Донині збереглася одна з могил. Село Крути, від якого отримала назву станція, засн. у 1-й пол. 16 ст., Пам'ятне (підпорядк. Печів. сільс. раді) - як пристанц. с-ще (тривалий час також називалося Крути) водночас із прокладенням залізниці. За переписом насел. 2001, у Крутах (пл. 3,39 км ) нараховувалося 1330, у Пам'ятному - 401 особа. Крутів. сільс. раді підпорядк. села Бакланове, Діброви, Поляна. Жит. Крут брали участь у Визв. війні під проводом Б. Хмельницького. 1866 там було 113 дворів, мешкало 940 осіб, 1897 - відповідно 245 і 1710. Більшов. владу встановлено остаточно 1920. Під час голодомору 1932-33 померло понад 40 осіб. Від вересня 1941 до вересня 1943 - під нім.-фашист. окупацією. На фронтах 2-ї світ. війни воювали 739 жит., із них 421 загинув. Нині у Крутах функціонує селекційно-дослідна станція "Маяк" Ін-ту овочівництва та баштанництва НААНУ. Є заг.-осв. школа, дитсадок; Будинок культури, б-ка; дільнична лікарня. Діє церква архангела Михаїла.

Літ.: Єфремов С. Дорогою ціною // Нова рада. 1918, 20 берез.; Пам'яті юнаків-героїв, замордованих під Крутами // Вісн. політики, літ-ри й життя. Відень, 1918; Дорошенко Д. Пам'яти тих, що полягли під Крутами // Давній Р. Про Січових Стрільців. Відень, 1921; Зленко П. Крути: Бібліогр. покажч. // Гуртуймося. 1933. Ч. 10; Зарицький В. Крутянська подія. Чикаґо, 1972; 2001; Лукасевич Л. Світлій пам'яті товаришів по зброї, що загинули в бою під Крутами 29.1.1918 р. Нью-Йорк, 1982; Правдюк О. Крути в літературі і фольклорі (До 75-річчя подвигу Київського студентського куреня Січових Стрільців) // НТЕ. 1993. № 1; Герої Крут: Лицарський подвиг юних українців 29 січня 1918 р.: Спогади, статті, відгуки, оцінки. Дрогобич, 1995; Божко О. Крути в документальних свідченнях // КС. 1996. № 2-3; Тинченко Я. Перша українсько-більшовицька війна (грудень 1917 - березень 1918). К.; Л., 1996; Бій відлунав...: На відзначення 89-ї роковини трагедії під Крутами. Чг., 2006; Меморіал Пам'яті Героїв Крут. [Чг.], 2009; Крути. Січень 1918 року: Док., мат., дослідж., кіносценарій. К., 2010; Бій під Крутами в національній пам'яті: Зб. док. і мат. К., 2013.

А. І. Шушківський

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
А. І. Шушківський      

# data[].attributes.attachment_link.description
КРУ́ТИ - проміжна станція Південно-Західної залізниці на лінії Бахмач-Ніжин. Знаходиться побл. с. Пам'ятне Борзнян. р-ну, за 3 км від однойм. села Ніжин. р-ну (оби­два - Черніг. обл.) та за 146 км від Києва. Ст. К. відкрито 1868. У 1-й пол. 1890-х рр. вона стала вузловою: 1891 прокладено лінію до Чернігова, 1894 - до ст.

# data[].attributes.headline
БІЙ ПІД КРУТАМИ

# data[].attributes.subject
БІЙ ПІД КРУТАМИ

# data[].attributes.body
Історія героїчному подвигу
(29 СІЧНЯ 1918 РОКУ)

ІНФОРМАЦІЙНА ДОВІДКА

(до 100 річниці бою під Крутами)

29 січня в Україні відзначають День пам’яті героїв Крут – саме там у 1918 році відбувся бій, що на довгі роки став одним із символів боротьби українського народу за свободу і незалежність.

Їх було триста – студенти та гімназисти. Проти них були тисячі – солдати, фронтивики та матроси більшовицької армії. Нерівний бій. Бій під Крутами, який на декілька днів віддалив захоплення Києва. Втрати сягали: до 250 юнаків, одна рота (до 30 людей) студентів і 10 старшин. Бойовий наказ наша молодь виконала.

Січень 1918 року. На столицю України насуваються озброєні до зубів більшовицькі орди під командуванням колишнього царського генерала Муравйова. Київські студенти та гімназисти, прагнучи захистити молоду Українську державу, організували Курінь січових стрільців, щоб дати гідну відсіч загарбникам.

Курінь, що налічував 300 душ, складався із студентів Українського народного університету, Університету Святого Володимира та учнів старших класів Української Кирило-Мефодіївської гімназії. Захисники, пройшовши лише семиденну військову підготовку, без сумнівів і вагань вирушили в похід проти російської армії на станцію Крути, що розташована на залізничній лінії Москва – Бахмач – Київ.

П’ять годин безперестанку студентський курінь стримував наступ червоних, втрачаючи молоді життя, під градом куль і гранат. Московські солдати без жалю багнетами проколювали юначі груди, прикладами рушниць розбивали голови, добивали поранених – розповідали очевидці тих трагічних подій.

28 студентів потрапили в полон. Муравйовці цілу ніч по-звірячому мордували їх, а на світанку повели на розстріл. У зимове холодне небо злетіли звуки гімну „Ще не вмерла Україна”, що його першим заспівав гімназист Григорій Пипський. Пролунала недовга кулеметна черга… В загальному бій під Крутами тривав 3 дні. 29 січня було вбито останнього з трьохсот крутівських героїв. Більшовицькі кати заборонили місцевим селянам поховати за християнським обрядом тіла захисників Києва, залишивши їх на засніженому полі.

Київ було захоплено у лютому, а вже у березні столицю УНР було звільнено.

Тільки тоді почали розшукувати тіла молодих людей, які загинули під Крутами. Вдалося знайти лише 30 скалічених тіл юнаків, більшість з яких урочисто поховали у братській могилі у Києві на Аскольдовому цвинтарі.

„Стримайте ж ваші сльози, які котяться: ці юнаки поклали свої голови за визволення Вітчизни, і Вітчизна збереже про них вдячну пам’ять на віки вічні”, — сказав Президент УНР Михайло Грушевський під час поховання героїв.

Ця героїчна й водночас трагічна подія знаменувала початок нової епохи національного пробудження українців, усвідомлення нашого права жити на власній землі та святого обов’язку — боронити її. „Понад все вони любили свій коханий край”, — писав Павло Тичина. Визначально, що ця жертовна любов зародилася в серцях молодих людей, найкращих представників українського студентства.

Україна пишається молодими Героями. Пам’ять про них, як і та велична слава, за яку вони боролися – невмируща. Вічна їм слава.

# data[].attributes.headline
"ПАМ'ЯТІ ГЕРОЇВ КРУТ"

# data[].attributes.subject
"ПАМ'ЯТІ ГЕРОЇВ КРУТ"

# data[].attributes.body
ВІРШ

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Роман Ященко

# data[].attributes.attachment_link.title
Вікторія Ліскович, Вірш "Пам'яті героїв Крут"

# data[].attributes.body
на книгу "Крути"

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Тамара Цимбал

# data[].attributes.attachment_link.title
Буктрейлер на книгу "Крути. Січень 1918 року"

# data[].attributes.attachment_link.description
До книги увійшли невідомі і маловідомі документи, матеріали, свідчення, спогади учасників бою під Крутами 29 січня 1918 року. Зміст архівних матеріалів підсилюють статті і виступи С.Єфремова, Д.Дорошенка, М.Грушевського, Є. Маланюка, Людмили Старицької-Черняхівської та інших видатних особистостей доби Української революції 1917-1921р.р. Збірник упорядковано у хронологічному порядку, починаючи з кінця 1917 р.

# data[].attributes.headline
НІКОЛИ НЕ ПЛАЧ

# data[].attributes.subject
НІКОЛИ НЕ ПЛАЧ

# data[].attributes.attachment_link.title
Ніколи не плач     -  Тінь Сонця

# data[].attributes.headline
У КНИГАХ ПРО ПОДВИГ

# data[].attributes.subject
У КНИГАХ ПРО ПОДВИГ

# data[].attributes.body
Список літератури

1. Крути // Малий словник історії України. – К., 1997. – С.223

2. Тичина П. Пам’яти тридцяти: вірш / П. Тичина // Жулинський М. Із забуття – в безсмертя / М.Жулинський. – К., 1990. – С. 247-248

3. Остерська М. Кров. Цвіт. Визнання : [битва під Крутами] / М. Остерська // Україна молода. – 2010. – 30 січ. – С. 2

4. Сергійчук В. Крути як відродження українства / В. Сергійчук // Уряд. кур’єр. – 2010. – 29 січ. – С. 8

5. Матейчук Р. Розстріляний цвіт України / Р. Матейчук // Гуцул. край. – 2009. – 30 січ. – С. 10

6. Вівчар Б. Герої Крут у нашій пам’яті / Б. Вівчар // Галичина. – 2009. – 29 січ. – С. 1,3

7. Ковальчук Б. Спомин про Великий Чин / Б. Ковальчук // Україна. – 2008. – 14 лют. – С. 1, 5

8. Шалата М. Під Крутами, 1918 / М. Шалата // Літ. Україна. – 2008. – 7 лют. – С. 2

9. Миронов В. Відчайдушні з багнетами / В. Миронов // Україна молода. – 2008. – 29 січ.

10. Шершель Л. Любов і пам’ять не можна розстріляти… / Л. Шершель// Гуцул. край. – 2008. – 26 січ. – С. 2

11. Салига Т. Їхня кров і любов: нотатки про героїв Крут / Т. Салига// Літ. Україна. – 2008. – 24 січ. – С. 1, 7

12. Маланюк Є. Крути: національна дата / Є. Маланюк // Галичина. – 2007. – 27 січ. – С. 1,2

13. Подвиг українських юнаків під Крутами – символ національної честі // Шк. б-ка. – 2006. – №12. – С. 31-32

14. Бобровник А. Бій під Крутами: думка історика / А. Бобровник // Захід. – 2005. – 27 січ. – С.6-7

15. Слава Героїв Крут не згасне // Уряд. кур’єр. – 2005. – 29 січ. – С. 2

16. Вівчар Б. Через Крути до Майдану: до річниці бою українських спартанців / Б. Вівчар // Галичина. – 2005. – 29 січ. – С. 4

17. Сергієнко І. Бій під Крутами: подвиг чи жертвоприношення / І. Сергієнко // Вечірні вісті. – 2004. – 6-12 лют. – С.4

18. Антончик Л. Крути – наша слава, наша історія / Л. Антончик // Укр. культура . – 2004. – №1. – С.36-37

19. Пахолко О. Україна або смерть: з такими словами на вустах вмирали герої Крут / О. Пахолко // Експрес . – 2004. – 29 січ. – 5 лют. – С.13

20. Молодь України. – 2009. – 29 січ. – С. 1,2 Непереможність Крут // Уряд. кур’єр. – 2009. – 29 січ. – С.1

21. Лісовський В. Вони стали на захист Батьківщини : пам’яті героїв Крут / В. Лісовський // Шк. б-ка. – 2008. – № 12. – С. 43-45

22. Маковицька С. Удар під Крутами / С. Маковицька // Україна молода. – 2008. – 16 лют. – С. 8-9

23. Горобчук Б. Перемога українського духу / Б. Горобчук // Літ.

# data[].attributes.headline
За єдину Україну

# data[].attributes.subject
За єдину Україну

# data[].attributes.body
Презентація

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
діти україни за єдину україну

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
україна єдина

# data[].attributes.attachment_link.title
Діти України За Єдину Україну

# data[].attributes.body
Історі героїчного подвигу

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
пам'ятай про крути

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Український Молодіжний Прорив

# data[].attributes.attachment_link.title
Пам'ятай про Крути!

# data[].attributes.attachment_link.description
Коли стають до зброї діти, Народ цей - не перемогти.

# data[].attributes.body
"СЕРЦЕ ПЛАКАЛО"

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
відеостудія профі

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Відеостудія Профі

# data[].attributes.attachment_link.title
Фіра - Серце плакало

# data[].attributes.attachment_link.description
http://www.profi.te.ua/ http://vk.com/fira_ternopil https://www.facebook.com/pages/Firra/389861674397854?fref=ts Герої не вмирають! Вони живуть вічно в нашій пам'яті, в наших серцях, в наших піснях. Цією піснею склали шану героям НЕБЕСНОЇ СОТНІ автор тексту Сергій Сірий, автор музики та виконавець Сергій Степанів, скрипаль Тарас Видиш та студенський струнний квартет Тернопільського музичного училища.

# data[].attributes.body
презентація

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Публічна бібліотека Кам'янської міської ради

# data[].attributes.attachment_link.title
Понад Крутами   вічність у сурми сурмить!

# data[].attributes.attachment_link.description
Бій під Крутами - один із важливих сюжетів сучасної української історичної пам'яті.

# data[].attributes.headline
ХУДОЖНІЙ ФІЛЬМ

# data[].attributes.subject
ХУДОЖНІЙ ФІЛЬМ

# data[].attributes.body
"КРУТИ 1918"

# data[].attributes.attachment_link.title
Крути 1918. Офіційний трейлер 1

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Степан Петрусь

# data[].attributes.attachment_link.title
Пісня-реквієм "Заплакало небо". Василь Була

# data[].attributes.headline
В память загиблих

# data[].attributes.subject
В память загиблих

# data[].attributes.body
відео

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Борис Примак

# data[].attributes.attachment_link.title
В память загиблих під Крутами