# data[].attributes.headline
171005 Grupp 1 a Erica E., Åsa, Eva, Annika, Anna 

# data[].attributes.subject
171005 Grupp 1 a Erica E., Åsa, Eva, Annika, Anna 

# data[].attributes.body
Vi har bl. a diskuterat våra olika villkor och mandat som språk-, läs- och skrivutvecklare, och hur det systematiska kvalitetsarbetet ser ut utifrån dessa olika villkor, både när det gäller våra kommuner och för regionerna.
Utifrån bedömningsstöden och avstämningarna ser vi att
det finns ett behov av analysstöd på olika nivåer:
lärarnivå
skolnivå (rektor)
huvudmannanivå
Kopplat till detta behövs stöd för att stötta skolor och lärare både när det gäller hur de kan arbeta utifrån låga och höga resultat.

Det behövs en frågebank med analysfrågor ( nu ser vi att grupp 1 b har levererat förslag på ett sådant, toppen! :))
Skolverket behöver lägga in analysfrågor till hjälp för de olika nivåerna.
Förslag: Att ta upp detta i de regionala nätverken till våren - för att samla ihop bra analysfrågor

Här i Nackas "Vägledning för språk-, läs- och skrivutveckling inom Nackas kommunala förskolor och skolor": https://sites.google.com/a/utb.nacka.se/nacka-kommunala-skolors-handlingsplan-kring-spraak--laes--och-skrivutveckling/home/12/12-4
finns under avsnitt 12, "samtalsunderlag" ett exempel på analysfrågor för ett språk- och kunskapsutvecklande arbetssätt, med dels övergripande frågor, och dels frågor för förskola, förskoleklass, åk 1-3 och 4 -9,  etc. OBS! Denna vägledning är skriven innan bedömningsstöden för åk 1-3 fanns, och materialet är under revidering.

# data[].attributes.headline
Vad betyder skrivningarna gällande digital kompetens för undervisningen? 

# data[].attributes.subject
Vad betyder skrivningarna gällande digital kompetens för undervisningen? 

# data[].attributes.body
* Skrivningarna får betydelse för hur lärarna planerar sina arbetsområden.

* Det som tidigare kallades det vidgade textbegreppet och de digitala texttyperna är förtydligade i de nya skrivningarna.

* Behov av att förankra och fördjupa,  samt problematisera de nya skrivningarna gällande digitala texter.

* IKT-pedagoger behövs på skolorna för att stötta lärarna i arbetet med digitala verkstyg t ex Ipad - Imovie, trailers, Green screen.

Kommentarer som tillkommer i den stora gruppen:

# data[].attributes.body
Mål och syfte?
Stödja språk-, läs- och skrivutvecklarnas möjligheter vara ett stöd och utmana lärare i arbetet med språk-, läs och skrivutveckling. Vi har utgått från ett gemensamt syfte som lyfts tidigare på NCS: ... (vi vill gärna lyfta fram detta, men hittar det inte just nu ...)

Bra om detta syfte lyfts av dig Ildico när du besöker nätverken och att vi då bjudit in huvudmännen!

Bra om det finns en digital grupp på NCS där vi kan hitta nyreviderade versioner av PP etc med riktlinjer och syfte etc ... Eller Google drive

Samverkan?
Samverkan med RUC/etc perfekt att ha med, och bra att ha med forskare och adjunkter etc. Fungerar bra i Västerbotten (Umeå univ + Region Västerbotten), Halmstad (RUC + Halmstads högskola), Småland/Blekinge, men inte i Östergötland (Linköpings univ.)

Vilka får vara med? Fördelar och nackdelar.
Friskolor, gymnasiet, förskolan: vissa har med några av dessa (Halmstad har med friskolor, förskolan och gymnasiet; Västerbotten har med förskolan; Småland/Blekinge har med friskolor; Östergötland har med förskolan).
Fungerar enklare att ha med förskolan än gymnasiet: ofta samma förvaltning + vi talar mer om grundskola och förskola på NCS.
Bättre att ha med förskole-sls i våra nätverk än att skapa nya nätverk för enbart förskolan för att se progression, röda tråden och samverkan. Viktig signal mot kommunerna att vi samverkar.
Det beror på hur stort nätverket blir och hur man kan organisera det, så det kanske kan bli olika i olika nätverk beroende på storlek på region, frågeställningar och invånarantal.

Referensgruppen
Den som leder nätverket i en region är den som är representant i referensgruppen – vi kan inte fokusera på vår kompetens (vi har olika kompetens: några från förskola, några 1–3, 4–6, 7–9 – ingen från gymnasiet) utan på att arbeta därifrån vi är. Vi tänker i stället att vi i referensgruppen får arbeta med att vidareutbilda oss – kanske behöver vi tala om våra behov av föreläsningar/kompetensutveckling för att på bästa sätt bevaka de frågor vi arbetar med.
Vikten av att referensgruppens fokus vidgas- vi har idag ett stort fokus språkutveckling F-6.

# data[].attributes.body
Viktigt med en samordnare mellan nätverk för förskolan och ett för skolan - samma person som håller i de båda nätverken - ibland möts nätverken - viktigt att förarbete frågor i de olika nätverken och sedan lyfta det i gemensam träff till ett 1-19 perspektiv.

Ett nätverk 1-19 funkar om alla arbetar på huvudmannanivå.

Det är ok att det ser olika ut på olika platser.

# data[].attributes.headline
Om vi förutsätter att skolorna gör analyser av resultat så blir frågan hur kan vi från huvudman stödja skolorna så att de kan göra ett bra arbete med analys och åtgärder och utveckling av verksamheten. Hur behöver frågeställningar se ut på olika nivåer för insamling? Hur ska den informationen analyseras, tas hand om och hur kan SLS utvecklare komma in

# data[].attributes.subject
Om vi förutsätter att skolorna gör analyser av resultat så blir frågan hur kan vi från huvudman stödja skolorna så att de kan göra ett bra arbete med analys och åtgärder och utveckling av verksamheten. Hur behöver frågeställningar se ut på olika nivåer för insamling? Hur ska den informationen analyseras, tas hand om och hur kan SLS utvecklare komma in

# data[].attributes.body
Vilka frågor ställs? Av vem? Till vem? Om vad? När
Vad tar ni in? Hur tar ni in?
Hur tar vi hand om det?

Bedömningsstöd:
Resultat bara i slutet av året eller delrapportering under vägen? För att veta vilka delar av bedömningsstödet som tar längst tid att klara behöver man veta något om varje kriterium?
I Östersund finns kriterierna från bedömningsstödet med på det papper som används för skolornas rapportering. Där finns också rutor för analys och ev önskemål om insatser från förvaltningen. Dessa tas in redan före jul så att man hinner sätta in åtgärder. I analysen är man bra på att lista framgångsfaktorer men man kommenterar sällan de delar där färre elever nått godkänd nivå. Inte heller skriver man fram någon analys om vad som ska hända för de elever som nått långt.

På huvudmannanivå blir det lätt att skjuta fel om man bara ser siffrorna. Åtgärdar vi problemet? eller åtgärdar vi orsaken till problemet? Jan Håkanssons bok rekommenderas

I Hammarö har SLS utvecklaren möjlighet att vara med på analysmöten med lärarna på alla skolor i åk 1 tre gånger per år. Även under kommande årskurser. Efter analysmötet har man ett möte med spec och rektor. Mötet i september görs bokstavskännedom och läsa och samtalet handlar kring det- i december handlar samtalen om högläsning och skrivadelen.  Ett sammanfattande samtal görs i maj.
Vid samtalen upptäcktes att vissa elevgrupper hade mycket bättre resultat mycket tidigare. Det visade sig att dessa haft tidiga insatser i form av intensivläsning i skolan och hemma början av ettan. Skrivande också varje dag dessa grupper. Därför bestämdes att de insatserna också skulle göras i andra skolor.

Insatser efter analys. Fortbildning, Coaching tex.
Vi pratar om hur olika det är med hur mycket huvudmannen styr på detaljnivå. Om huvudmannen står tillbaka för mycket kan likvärdigheter bli lidande.

Är det skillnad på analyser beroende på om de gör för arbetslaget eller till huvudman? Man har en bild av att huvudmannen ändå inget gör av analysen så därför blir de analyserna bristfälliga?

För att huvudman och SLS ska kunna  sätta in åtgärder på vägen behöver vi göra avstämningar under vägen tex bokstavskännedomen behöver rapporteras redan vid jul. Elle rär det huvudmannens fråga ? Är det SLS-utvecklare på skolan som ska göra det? Förstelärare? Rektorerna? Vem är det som ska ta hand om åtgärder på elevnivå?

Hur mycket behöver huvudman veta för att garantera att åtgärdsgarantin är uppfylld?

Ska man analysera framgångsfaktorer eller analysera dipparna ?
Vi behöver i referensgruppen se hur det systematiska kvalitetsarbetet ser ut (rent schematiskt) hos olika kommuner i våra regioner. Vi behöver se varandras exempel. Vilken information som samlas in? när den samlas in och vad den används till. Vi vill också jobba tillsammans med rent praktisk av analys med ett antal insamlade resultat. Vi behöver jobba med analys av analyser.

# data[].attributes.headline
Frågebatteri för insamling av resultat och analys

# data[].attributes.subject
Frågebatteri för insamling av resultat och analys

# data[].attributes.body
Har ni använt de obligatoriska bedömningsstöden i  Svenska åk 1?

Har ni använt de obligatoriska bedömningsstöden i Svenska som  andraspråk åk 1? (samma material som svenska)

Har ni använt de obligatoriska bedömningsstöden i matematik i åk 1?

Vem har i huvudsak gjort det med eleverna? (klasslärare? Spec. ped? Annan?)
Vem/vilka har gjort analysen? Hur har resultat och analys kommunicerats med rektor?
Vad visar analysen?
Vilka insatser / åtgärder görs utifrån analysen? Varför?
Hur följs åtgärderna upp?

Andelen elever som når avstämning A, avstämning B eller avstämning C i Sv i åk 1

Andelen elever som når avstämning A, avstämning B eller avstämning C i Sva i åk 1

Andelar elever som når lägsta/mellan/högsta nivån i matematik?

Skillnader mellan flickor och pojkar?

Vad kan resultaten bero på?

Ex. Pga av framgångsrikt arbete med eller alternativt avsaknad av:
Tidigare insatser i förskola? Arbetet i förskoleklass? Arbetet i årskurs 1? Systematisk undervisning  i förskoleklass eller åk 1? Explicit undervisning (av vad?)? Lärarkompetens? Lågstadiesatsningen? Resurser? Gruppstorlek? Fritidshem? Digitala verktyg? Arbetssätt/Arbetsformer (i så fall vilka har varit gynnsamma, mindre gynnsamma? varför?)? Läromedel (i så fall vilket och varför)? Kollegialt arbete (Hur då? Kring vad?) Läslyftet? Mattelyftet? Förstelärare? Utvecklare?  Socioekonomiska faktorer? Analysfrågor kring undervisningen finns i Nya Språket Lyfter "Har undervisningen gett möjlighet att ..." etc.

Har bedömningsstöd i Sv, Sva och Matte använts i åk 2 och 3?

Kommentar kring resultaten i åk 2 och 3?

Övrigt (frågor kring materialen, önskemål, kommentarer

# data[].attributes.body
Syftet och målet och nätverket: • Syftet är att vara ett stöd för NCS för att tex implementera material och för att få ut information också ett stöd till NCS kring olika frågor. NCS stöttar oss med information och genom att vi träffas i referensgruppen kan vi stötta varandra i rollen som samordnare. Det regionala nätverket gör det möjligt för oss från de olika kommunerna att hjälpas åt och vara ett stöd till varandra.

Vem ska få vara med: Mot ovanstående syfte är det viktigt att de som är med har någon typ av uppdrag på huvudmannanivå.

Frågan om samarbete med förskolan är svårt eftersom man kan vilja ha fokus på olika frågor.  Viktigt i så fall att förskolerepresentanterna måste ha uppdrag på huvudmannanivå. Ett problem kan vara att vi vill diskutera olika frågor. Ett annat problem kan vara att man blir för många. Kan lösas genom att dela upp i mindre geografiska områden eller kanske dela upp oss på träffarna. Det känns ändå viktigt att ha ett gemensamt nätverk så att det inte blir stuprör. Vi tycker att vi i nätverken börjar med att ta med de förskolerepresentanter på huvudmannanivå som finns och sedan lösa de eventuella problem som dyker upp. Skolverket skulle kunna uppmana dem till att kontakta oss. Referensgruppen består ju av en representant från varje region och den organisationen bör ju kvarstå även om man utökar nätverken regionalt.

# data[].attributes.body
Tydligare direktiv från Skolverket till huvudman om behovet av att ha en S/L/S
Ett utökat uppdrag om syftet är att rikta sig även till förskolan.
Nätverket skall vara öppet även utan man har ett uppdrag på huvudmannanivå för att arbeta för att få uppdraget.
Information om vilka som går S/LS-utbildningen för att kunna bjuda in dem.
Syftet med nätverket är välkänt för deltagarna.
Vi har riktat in oss på att få tag på representanter från grundskolan. Det är svårt att hitta gemensamma frågor för grundskolan/förskolan.
Finns det ett eget nätverk för förskolan skulle man vid vissa tillfällen kunna samverka.

# data[].attributes.headline
Hur fungerar nätverken idag?Nätverkens syfte och målSamverkan – med vilka och varför?Samverkan mellan sls-utvecklare i skolan och förskolan:Fördelar och nackdelarKan ett samarbete fungera rent praktiskt?Vilka kan de pedagogiska vinsterna vara med ett samarbete?Vilka ska ”få vara med” i nätverken?Hur tänka kring referensgruppen?Hur möta huvudmannen?

# data[].attributes.subject
Hur fungerar nätverken idag?Nätverkens syfte och målSamverkan – med vilka och varför?Samverkan mellan sls-utvecklare i skolan och förskolan:Fördelar och nackdelarKan ett samarbete fungera rent praktiskt?Vilka kan de pedagogiska vinsterna vara med ett samarbete?Vilka ska ”få vara med” i nätverken?Hur tänka kring referensgruppen?Hur möta huvudmannen?