# data[].attributes.attachment_link.description
Her finder du nyheder fra DR og alle vores TV og Radio kanaler live og on demand - når du har lyst.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Aktantmodelen er en model der bruges i analyser af forskellige fortællinger, med fokus på fortællingens forskellige personer, og hvilken rolle de forskellige personer spiller for historien.

Modellen kan bruges til at analysere alle former for tekster. Den er mest brugt til at analysere eventyr, da det her er meget nemt at se, hvilke personer der spiller hvilke roller og hvilken betydning de hver har for historien.

Men modellen kan også bruges i noveller, til at analysere en film, eller endda en reklame. Det er dog i nogle tilfælde sværere at se hvilke personer der spiller hvilke roller, og det er ikke altid at modellen kan udfyldes helt.

Men selvom modellen ikke bliver helt udfyldt, kan den stadig give et godt billede af hvilken rolle de forskellige personer har.

Aktantmodellens 6 roller

Aktantmodellen har 6 roller, også kaldet aktanter, derfor navnet aktantmodellen.

De 6 roller fordeler sig således:

I aktantmodellen skildres der også 3 akser, kaldet: kommunikationsakse, projektakse, konfliktakse.

De 3 akser skildrer modsætningerne mellem nogle af personerne i historien. Aktantmodellen laves ofte efter følgende figur, der giver et godt overblik over modellen:

Subjektet er historiens hovedperson. Hovedpersonen i en historie har næsten altid et mål i historien, eller noget personen gerne vil have fat i, f. eks. vil prinsessen altid gerne have fat i prinsen og prinsen vil derfor være fortællings objekt.

Undervejs i en historie er der nogen eller noget der gør det sværere for subjektet at nå objektet eller nogen der gør det nemmere, og det er her hjælper og modstander kommer ind i billedet. De karakteriseres også som den onde og den gode når der eksempelvis snakkes om eventyr.

Giveren er den person der giver objektet til subjektet eller på en anden måde giver noget der hjælper subjektet med at nå objektet. I et klassisk eventyr kan det f. eks. være kongen der giver prinsen til prinsessen.

Modtageren er næsten altid subjektet, fordi det er subjektet der gerne vil opnå noget i historien.

Selvom aktantmodellen tager udgangspunkt i fortællingens personer, er det ikke nødvendigvis personer der udfylder pladserne i modellen. Hvis nu f. eks. at vejret i en historie spiller en rolle for om subjektet nemmere eller mere besværligt kommer frem til objektet kan vejret være modstander eller hjælper. Samtidig kan hovedperson selv også være en modstander for sig selv, hvis f. eks. hovedpersonens måde at handle på bliver en forhindring i historien.

Eksempel: Rødhætte og aktantmodellen

Her følger et eksempel hvor den klassiske historie rødhætte er puttet ind i modellen:

Subjekt: Rødhætte.

Objekt: At besøge bedstemoren og give hende kurven, overleve

Hjælper: Jægeren

Modstander: Ulven, rødhættes nysgerrighed

Giver: Rødhætte og hendes mor

Modtager: Rødhætte/bedstemoren

Subjektet her rødhætte fordi hun er hovedpersonen og det er hende der skal fuldføre en opgave i historien.

Hendes mål (objekt) er at komme hen til hendes bedstemor og aflevere kurven med mad. Efter hendes måde med ulven bliver hendes objekt også at overleve fordi hun kommer i fare.

Hjælperen er jægeren fordi han sørger for at rødhætte og bedstemoren overlever og hjælper derfor med at fuldføre rødhættes opgave.

I historien er der to modstandere. Den første er selvfølgelig ulven, men samtidig er rødhættes nysgerrighed også en modstander fordi nysgerrigheden får hende til at vælge den anden vej i skoven og der støder ind i ulven.

Det er moren der giver rødhætte kurven og hun er derfor giveren. Senere i historien er rødhætte giveren fordi hun giver kurven til bedstemoren.

Da der er to objekter i historien er der også to modtagere. Bedstemoren modtager kurven med mad og rødhætte modtager hjælp fra jægeren og modtager at få sit liv tilbage.

# data[].attributes.attachment_link.title
Aktantmodellen - Brug Aktantmodellens 6 roller (Eksempel: Rødhætte)

# data[].attributes.attachment_link.description
Aktantmodelen er en model der bruges i analyser af forskellige fortællinger, med fokus på fortællingens forskellige personer, og hvilken rolle de forskellige personer spiller for historien. Modellen kan bruges til at analysere alle former for tekster. Den er mest brugt til at analysere eventyr, da det her er meget nemt at se, hvilke personer der ...

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Når man laver en eventyranalyse, så kan man følge nogle bestemte retningslinjer:

1. Start altid med at bestemme genren. Det er ikke altid så svært at se, om det er et eventyr, men hvis du er i tvivl, kan du se nogle af eventyrgenrens fælles karaktertræk her.

Herefter kan du bestemme hvilken type eventyr, du har med at gøre? Om det er kunsteventyr eller folkeeventyr.

2. Fortæl hvem forfatteren er (Kun hvis forfatteren er kendt (kunsteventyr), ellers udlades dette punkt.)
3. Giv et kort referat af eventyrets hovedtræk(det vigtigste). 4. Hvad fortælles?

Redegør for persongalleriet, altså hvem der er med i eventyret

Hvilken historisk tid befinder vi os i?

Lav en personkarakteristik af de vigtigste personer i eventyret.

Hvilket tema/temaer indgår i eventyret? (kærlighed, venskab, mod osv.)

Hvordan er fortællerholdningen? Er der tale om en tredjepersons fortæller, jeg-fortæller. Kommer fortællerens egen holdning til udtryk i eventyret?

5. Hvordan fortælles eventyret?

Fremstillingsform

Ydre komposition. Beskriv her det fysiske miljø. Befinder vi os i en skov, en hytte eller på et slot? Forklar hvordan der ser ud.

Indre komposition - se miljøbeskrivelse

Fortællerforhold

Ordforråd

Troper (billedlig betydning)

Figurer. Hvordan er figurerne og objekterne i eventyrets forhold til hinanden. Her kan du bruge aktantmodellen til at beskrive deres roller.

Gentagelser. I eventyr sker der ofte gentagende handlinger, i stedet for beskrivelser og kommentarer. Her kan være tale om:
Tretalsreglen: Tallet tre indgår ofte i eventyret fx tre brødre, tre prøvelser, tre søstre.
Totalsreglen: Der er ofte kun to personer der optræder på "scenen" samtidig.
Magiske tal: 7,9,12 og 13 indgår ofte også i eventyrene på forskellige måder: fx 12 par sko, festen varede i 13 dage, 7 små dværge osv.

Magi
Prøver: "helten" gennemgår nogle forskellige prøvelser (manddomsprøver, modenhedsprøver), som kan være enten opgaver eller afstraffelser.
Vers/trylleformularer: understreger magien i historien. fx "lille spejl på væggen der" eller "Sesam, Sesam luk dig op!"
Magisk univers: Der indgår magiske figurer eller objekter som hekse, trolde, hunde med øjne så store som tekopper, magiske bønnestager, feer, trylleri osv.

Er der en morale i historien? Fortæller den dig noget om, hvad der er rigtig og forkert?

Hvad er budskabet i historien?

Kan eventyret forstås billedligt? Er det overført betydning? Altså kunne eventyret være en metafor hvor menneskets udvikling osv.

Hvilke temaer kommer eventyret ind over?

7. Hvad er din vurdering

Giv din egen personlige vurdering af eventyret og dets morale.
8. Perspektivering

Perspektiver evt til et lignende eventyr, eller andet du føler kunne have en relation til eventyret både i form af temaer og budskaber

# data[].attributes.attachment_link.description
Når man laver en eventyranalyse, så kan man følge nogle bestemte retningslinjer: 1. Start altid med at bestemme genren. Det er ikke altid så svært at se, om det er et eventyr, men hvis du er i tvivl, kan du se nogle af eventyrgenrens fælles karaktertræk her.

# data[].attributes.body
1. Gennemgang af dagens program.
2. Hente computere. Øst - lilla. En til hver.
3. Se Klods Hans som film.
4. Analyse af Klods.
5. Pause.
6. Analyse af klods hans
7. Projektuge.
8. Galla.
9. Aflevere computere.
10. Pause.