# data[].attributes.body
Tekstin voi jakaa myös palstoiksi, mutta sama teksti ei saa jatkua toiselle palstalle. Palstat eivät saa olla liian kapeita, sillä pitemmät sanat eivät mahtuisi niihin. Tulosteessa palstat ovat hankalia.
Esimerkiksi. tämä esitys on tehty palstoihin.

# data[].attributes.body
Rivivälilläkin on merkitystä ja se vaikuttaa tekstin luotettavuuteen. Yleinen sääntö on, että mitä suurempi pistekoko, sitä suurempi riviväli.
Otsikon jälkeistä ensimmäisen kappaleen ensimmäistä riviä ei sisennetä, mutta loppujen kappaleiden ensimmäistä riviä sisennetään. Etenkin kappalevälin ollessa pieni tämä on erittäin tärkeä muistaa. Muulloinkin se helpottaa luotettavuutta ja teksti on helpompi lukuisempaa ja näyttää paremmalta.

# data[].attributes.body
Leipätekstin rivitys tapahtuu selaimella automaattisesti.
Tekstiä voi tasata vasemmalle, oikealle tai keskittää. Tavallisessa tekstin käsittelyssä on muistettava, että ei tasausta ilman tavutusta.

# data[].attributes.body
Kappalejako helpottaa tekstin lukemista. Mitä kapeampi teksti, sitä useampia kappalejakoja.

# data[].attributes.body
Korostukset on tarkoitettu silmäiltävyyden helpottamiseksi ja avainsanojen löytämiseksi.
Lihavointi
Kursivointi
reunaviiva
Väri

Muita korostuksia on mm. reunaviiva, suurempi pistekoko, kapiteeli ja alleviivaus

# data[].attributes.body
Versaalit ovat isoja kirjaimia
VERSAALI

# data[].attributes.body
Gemenat ovat pieniä kirjaimia normaalitekstin tyyliin

# data[].attributes.body
Kapiteelit ovat pieniä isoja kirjaimia, eli isot alkukirjaimet ovat vähän isompia, kuin pienet kirjaimet. Muuten kirjaimet ovat samannäköisiä.

# data[].attributes.body
Nimi tulee latinan kielestä, tarkoittaa sisään astunutta. Tarkoiotuksena helpottaa lukemista. Sloganin kaltainen alkujohdanto / tiivistelmä, joka on muutaman lauseen mittainen.

# data[].attributes.body
Tämä teksti on keskitetty.

# data[].attributes.body
Ei ryhmitelty sivu

# data[].attributes.body
Kuvallinen "alku" kappaleelle. Kehittynyt luostarimunkkien käyttämästä kuvitetusta käsikirjoituksesta.

# data[].attributes.body
Ryhmitelty sivu

# data[].attributes.body
Kuuluisin kultaisen leikkauksen kuvaus
Leonardo Da Vinci, Vitruviuksen mies

# data[].attributes.body
Nimi Kreikan kielestä, tarkoittaa kaunokirjoitusta. Hyvin yksityiskohtaista.
Myös Fraktuurat ovat kalligrafisia.

# data[].attributes.body
2 eri tyyppiä:
goottilainen = kapea, korkea, vaikealukuinen
schwabach = Kevyt, matala, pyöreä.
Vielä satavuotta siotten käytettiin päivittäisessä tekstissä ja pidettiin ns. "ainoana oikeana"- tekstinä. Nykyään käytetään koristeellisessa tekstauksessa, sabnomalehtien nimissä ja hautaseppelenauhoissa. Syntynyt alkujaan keskiajalla eläneiden munkkien kirjoituksista n. 100- 800- luvuilla.

# data[].attributes.body
Kultainen leikkaus
Ilmaisee luonnossa esiintyvät mittasuhteet, jotka perustuvat geometriaan. Kultainen leikkaus on siinä kohdassa, missä silmä ei rasitu, eikä sitä tarvitse mitata harjaantuneella silmällä. Näihin suhteisiin perustuvat myös standardikoot.
Tasapaino
Erilaisten, erikokoisten ja erisisältöisten elementtien on oltava selvästi ryhmiteltyinä ja erotettavissa erillisiksi kokonaisuuksiksi.
Symmetria & epäsymmetria:
Sivun molemmat sivut ovat toistensa peilikuvia ja epäsymmetriassa isompi massa pitää toisen, keskiakselista kauempana olevan tasapainossa. Epäsymmetria vaikuttaa kiinnostavammalta kuin täysin symmetrinen, tarkkaan rajattu sivu.
Keskitys
Keskitetty sivu on täysin symmetrinen, kaikki sivuille laitettu materiaali on keskitettynä samassa linjassa pystyakselilla. Esim. vierekkäisiin palstoihin tämä ei sovi. Varsinkaan listaelementtejä ja luetteloita ei kannata missään nimessä keskittää. Se ei ole kaunista, loogista tai tarkoituksenmukaista. Keskityksen kanssa on syytä olla varovainen.
Suunta ja liike
Kuvien suunta ei saisi osoittaa sivuilta ulos. Sivun suunta taas laitetaan siihen suuntaan, missä painopisteestä katsottuna on eniten tilaa. Tärkein asia sijoittuu sivun oikeaan yläkulmaan, josta sen havaitsee ensimmäiseksi, sillä silmä tekee lukiessa nanosekunnin kestäviä pysähdyksiä.
WWW-sivut
Sivujen on oltava tulostettunakin luku- ja katselukelpoisia. Tärkeintä kuitenkin on, että ne ovat tulostettavissa eli mahtuvat A4-arkille. Sivujen asettelu voi olla www-sivuilla hankalaa.
Sisältö määrää muodon
Muodon on aina tuettava sisältöä ja jokaisella elementillä pitää olla funktio

# data[].attributes.body
Egyptienne on antiikvan ja groteskin sekoitus. Päätteellinen, pyöreä, tasapaksu, liittymäkohta suorakulmainen, eikä juurikaan paksuuseroja = slab- serif.  Syntynyt 1800- luvun alkupuolella ja nimetty Napoleonin Egyptin matkan mukaan.

# data[].attributes.body
Goteski on puolestaan sans- serif eli kirjaimissa ei ole havaittavissa paksuus eroja. Ikään kuin tikkukirjaimia. Kehitetty 1800 - luvun loppupuolella.

# data[].attributes.body
Fonttien valinta riippuu myös tekstin tyylistä.
Leipätekstissä käytetään selkeitä ja yksinkertaisia fontteja, otsikoihin voi valita koristeellisempiakin. Nyrkkisääntö on se, että jos leipäteksti on päätteetön, tulee otsikon olla päätteellinen tai päinvastoin.
WWW-sivuilla päätteettömät fontit ovat helppolukuisia. Pääotsikot WWW-sivuilla ovat ainoa teksti, joille voi valita fontin laajemmasta valikoimasta.
Samassa yhteydessä ei kannata käyttää kuin korkeintaan kolmea eri fonttia. Tärkeintä on selkeys, yhtenäisyys, houkuttelevuus ja johdonmukaisuus.
Kaksi erilaista päätteellistä fonttia ei sovi samaan tekstiin.
Päätteetön groteski sopii itsensä ja minkä tahansa saman tai jonkin toisen ryhmän fonttien kanssa.
Fantasia- ja kalligrafiset fontit sopivat kaikkien muiden tyyppien yhteydessä vain otsikoksi ja katseenvangistijaksi.

# data[].attributes.body
Antiikvaa käytetään mm. sanomalehdissä ja kirjoissa. Se on päätteellinen, eli kirjaimissa on paksuuseroja ja ne näyttävät olevan ikään kuin tason päällä. Tämä tekee antiikvasta serif :n

# data[].attributes.body
Fontin fonttiryhmän tunnistaa esim. siitä, että onko fontti päätteellinen vai päätteetön ja sen paksuudesta.

# data[].attributes.body
Jaetaan 5 eri ryhmään:
antiikva, groteski, egyptienne, fraktuura ja kalligrafiset.

# data[].attributes.body
Typografialla tarkoitetaan minkä tahansa digitaalisen- ja painotyön ulkoasua ja sen suunnittelua. Eli fontteja, värejä, asettelua, suhdetta sisältöön, sen koossa pysymistä, harmoniaa ja yhtenäisyyttä, tasapainoa, ryhmittelyä.. jne
Sana tulee kreikan kielen sanoista typos (tyyppi, isku) ja graphein, graphe, graphikos, graphia (kirjoittaa, piirtää kirjoitus, piirros)