# data[].attributes.attachment_link.title
annex 2_activitat 5 prova lèxic son somni 

# data[].attributes.attachment_link.embed_code
View this post on Instagram

A post shared by Epc | Il·lustració i Disseny (@epc.disseny)

# data[].attributes.attachment_link.title
Sarah-Jayne Blakemore: ‘It is, strangely, acceptable to mock and demonise teenagers’

# data[].attributes.attachment_link.description
The neuroscientist, who has written a book on the teenage brain, on the turmoil of adolescence and whether mindfulness can help

# data[].attributes.attachment_link.description
Google Forms - create and analyze surveys, for free.

# data[].attributes.attachment_link.title
Dos punts de vista impossibles de conciliar

# data[].attributes.attachment_caption
Fragments llibre Lo Somni, de Bernat Metge

# data[].attributes.attachment_link.title
Bebida Energética Monster Regular 473 ml

# data[].attributes.attachment_link.description
Encuentra Bebida Energizante Energy Monster 473 cc y la mejor variedad de productos Monster en SantaIsabel.cl

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
El cervell és, sens dubte, l'òrgan més complex del nostre cos. Ens permet fer un nombre increïble de funcions i tasques. I és que no només ens serveix per pensar, raonar o parlar; també per somiar, estimar i emocionar-nos. A través dels sentits, rep un flux enorme d'informació del món que ens envolta, la processa i fa que cobri significat, organitza i controla el moviment. A més, entre les funcions del cervell està la de ser el responsable de regular la temperatura corporal, la circulació sanguínia, la respiració i la digestió.

Un cervell adult pesa entre 1.300 i 1.400 grams. Conté uns 100.000 milions de neurones i una quantitat encara molt més elevada de sinapsis. Les sinapsis són les que permeten que les neurones es connectin entre elles. Quan prenem decisions i experimentem emocions, al cervell es produeix una complicada barreja de processos químics i elèctrics.

Les parts del cervell

El cervell, també anomenat encèfal, consta de tres grans parts: el propi cervell, el tronc cerebral i el cerebel.

L'escorça ocòrtex cerebral és la superfície més externa del cervell i té una gran extensió, aproximadament equivalent a entre una i dues fulles de diari, però està continguda en el crani gràcies a nombrosos plecs i esquerdes. Només un terç de l'escorça està exposada superficialment, la resta està oculta en la profunditat dels solcs. Si això no fos així i el còrtex cerebral fos llis, necessitaríem un crani tan gran que, entre altres coses, impediria un part normal! A més, les distàncies entre diferents regions cerebrals serien molt més grans, requerint fibres molt més llargues i es retardaria significativament la transferència d'informació, de manera que no podríem actuar tan ràpid davant moltes situacions.

El cervell està dividit en dos grans parts, l' hemisferi dret i l'esquerre, que estan connectats entre si per un conjunt de fibres, que constitueixen el cos callós.

Cadascun dels hemisferis compta amb I cada lòbul contribueix de manera diferent a les diferents funcions del cervell. Per exemple, a grans trets, el lòbul temporal ens ajuda a donar significat a la informació sensorial, auditiva i visual, i permet molts processos relacionats amb l'ús del llenguatge. En aquest lòbul també es troba l'hipocamp, que té un paper crucial en l'aprenentatge i la quatre lòbuls: frontal, parietal, temporal i occipital. memòria, ja que és on les memòries a curt termini es converteixen en memòries duradores abans de ser emmagatzemades en altres àrees cerebrals.

En el cervell, a més, trobem altres estructures, com elcerebel, encarregat, entre altres funcions, de rebre, processar i enviar la informació dels ulls, les orelles, els músculs i les articulacions, contribuint a mantenir l'equilibri i a que els moviments siguin coordinats i precisos. A la base del cervell es troba el tronc cerebral, que connecta la medul·la espinal amb el cervell i controla accions corporals automàtiques com el ritme cardíac, la tensió arterial i la respiració.

La medul·la espinal no forma part del cervell, però és un component clau del sistema nerviós central, ja que comunica el cervell amb la resta de l'organisme, traslladant impulsos nerviosos procedents de diferents zones corporals i enviant senyals i ordres des del cervell a diferents regions del cos. En moltes ocasions, però, la medul·la espinal produeix una actuació per si mateixa, sense que la informació arribi a ser transmesa al cervell. Per exemple, quan retirem ràpidament la mà del foc per no cremar-nos, la medul·la espinal actua davant aquesta situació d'emergència, de forma reflexa.

Com funcionen les neurones del cervell i què són les sinapsis?

Les neurones o cèl·lules nervioses són les unitats fonamentals del cervell i del sistema nerviós. Són les responsables de la recepció dels inputs sensorials provinents del món exterior, així com d'enviar ordres a diferents parts del cos i de transformar i transmetre els senyals elèctrics que ho permeten.

Tenen formes i mesures molt variables, però totes consten de tres parts elementals: el cos cel·lular o soma, l'axó i les dendrites. En el cos cel·lular hi ha el nucli (que conté l'ADN) i és on es formen les proteïnes.L' axóés una part de la cèl·lula, semblant a un cable, que transporta els missatges electroquímics. Les dendrites o ramificacions nervioses són projeccions curtes de la cèl·lula, com branques, que estableixen connexions amb altres cèl·lules. Les dendrites reben els missatges a través dels neurotransmissors que alliberen els axons d'altres cèl·lules nervioses. A l'axó d'una neurona es genera un potencial d'acció, un breu impuls elèctric que viatja al llarg de l'axó i provoca l'alliberament de neurotransmissors (són com missatgers) en la sinapsi, que és el punt on es produeix aquest alliberament i la recepció del missatge per una altra neurona, permetent així la comunicació entre elles.

La connexió entre neurones: condició per sobreviure

La connexió entre les neurones és fonamental per a la seva pròpia subsistència. Encara que són extraordinàries, les neurones no poden fer res per si soles. Necessiten la cooperació amb altres neurones per desenvolupar la seva funció i el suport d'altres tipus de cèl·lules per conservar sanes i actives.

El teixit nerviós es divideix en dues parts amb funcions diferenciades: la substància grisa, constituïda per cossos neuronals interconnectats que processen la informació, i la substància blanca, formada per prolongacions nervioses recobertes de mielina (substància aïllant que els dóna el color blanc) que transmeten la informació a les diferents regions del cervell. A més de neurones, el teixit nerviós conté un altre tipus de cèl·lules anomenades neuròglia, que tenen la funció de donar suport a les cèl·lules nervioses i aportar-los els nutrients necessaris per al seu correcte funcionament.

Per prevenir la seva pròpia mort, les neurones, amb l'ajuda de la neuròglia, s'han de mantenir i remodelar constantment. Si la neteja i la reparació cel·lular s'alenteix o es frena per qualsevol motiu, la neurona no pot funcionar i acaba morint.

17.04.2023

# data[].attributes.attachment_link.title
Quines són les parts del nostre cervell i les seves funcions?

# data[].attributes.attachment_link.description
El cervell és, sens dubte, l'òrgan més complex del nostre cos. Ens permet fer un nombre increïble de funcions i tasques. I és que no només ens serveix per pensar, raonar o parlar; també per somiar, estimar i emocionar-nos.

# data[].attributes.headline
Com poden afectar les begudes energètiques la qualitat del teu son? 

# data[].attributes.subject
Com poden afectar les begudes energètiques la qualitat del teu son? 

# data[].attributes.body
La beguda Monster Energy conté sucre, cafeïna, taurina i l-argitina. Amb tot el que has investigat sobre el funcionament del cervell i el sistema endocrí, explica perquè aquestes substàncies poden afectar la qualitat del son.

# data[].attributes.attachment_link.description
Introducció. neixen petits i després el sistema nerviós. El sistema endocrí el presenten tant els animals com en les plantes, mentre que el sistema nerviós és exclusiu dels animals. Gràcies a ell es poden moure i capturar el aliment.creixen. Posteriorment els òrgans reproductors que estan inactius es tornen actius i els individuses desenvolupen, és a dir arribant a ser adults.

# data[].attributes.attachment_link.title
Alimentos ricos en triptófano, el precursor de la serotonina

# data[].attributes.attachment_link.description
Se considera que incide sobre el estado de ánimo, actúa como regulador del sueño y es efectivo para combatir el estrés, la ansiedad y la depresión

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
El nostre cervell acumula informació durant el dia però com l'enregistra en la nostra memòria? Què fa que aquesta memòria perduri en el temps? Un dels mecanismes principals és la consolidació de la memòria. De tot el que veiem o aprenem durant el dia, el cervell filtra quines coses oblidarem i quines recordarem. El moment òptim per aquesta consolidació és mentre dormim. I es produeix gràcies a la reactivació de la informació. Investigadors del grup de Cognició i Plasticitat Cerebral de l'Institut d'Investigació Biomèdica de Bellvitge (IDIBELL) i de la Universitat de Barcelona, juntament amb la Unitat d'epilèpsia de l'Hospital de Bellvitge han demostrat per primera vegada en humans el paper clau de l'hipocamp (estructura cerebral relacionada amb la memòria) en els processos de reactivació i consolidació de la memòria.

L'estudi s'ha realitzat en un grup de pacients d'un tipus d'epilèpsia que es caracteritza per una atròfia i alteració de les neurones de l'hipocamp. Aquesta alteració pot ser en un dels dos hipocamps (epilèpsia unilateral) o en els dos (bilateral). Mentre els pacients estaven ingressats abans de ser operats se'ls va realitzar una prova per veure si la reactivació durant la son de la informació rebuda durant el dia produïa beneficis en la consolidació de la memòria.

L'investigador Lluís Fuentemilla, coordinador de l'estudi, ha explicat com es va realitzar aquest test: "Abans d'anar a dormir se'ls presentava una sèrie de parelles de sons i imatges, per exemple: un aplaudiment corresponia a la imatge d'una taula, i se'ls demanava que s'aprenguessin les parelles associades. Durant la nit, en una fase profunda del son, se'ls repetia la meitat dels sons apresos i a primera hora del matí se'ls preguntava per les associacions". En el grup control, sense danys a l'hipocamp, i en els pacients amb epilèpsia unilateral (amb només un dels hipocamps danyats) s'observava que recordaven millor les associacions que s'havien reactivat durant la nit. En canvi, en els pacients que tenien els dos hipocamps danyats no tenien cap benefici.

"Aquesta és la prova que demostra el paper clau que juga l'hipocamp en el reactivació i consolidació de la memòria" ha dit Fuentemilla. Segons han explicat Lluís Fuentemilla i Júlia Miró (neuròloga i co-autora de l'estudi) aquest descobriment podria servir per una banda per experimentar amb teràpies que incloguin la reactivació de la memòria durant la son a pacients amb lesions cerebrals però també podria obrir una nova línea de recerca sobre quins són els mecanismes neuronals que serveixen per fixar el que aprenem .

Referència de l'article Fuentemilla, L., Miró J., Ripollés P., Vilà-Balló A., Juncadella M., Castañer S., Salord N., Monasterio C., Falip M. and Antoni Rodríguez-Fornells. Hippocampus-dependent strengthening of trageted memories via reactivation during sleep in humans. Current Biology (2013) http:/dx.doi.org/10.1016/j.cub.2013.07.006

# data[].attributes.attachment_link.title
El cervell fixa en la memòria la informació que rep durant el dia mentre dormim - IDIBELL

# data[].attributes.attachment_link.description
El nostre cervell acumula informació durant el dia però com l'enregistra en la nostra memòria? Què fa que aquesta memòria perduri en el temps? Un dels mecanismes principals és la consolidació de la memòria. De tot el que veiem o aprenem durant el dia, el cervell filtra quines coses oblidarem i quines recordarem.

# data[].attributes.attachment_link.description
Nous estudis demostren que entre els efectes reparadors del son hi ha la capacitat d’esborrar informació mitjançant alteracions de les sinapsis al cervell

# data[].attributes.headline
El somni d'una nit d'estiu, de William Sheakespeare

# data[].attributes.subject
El somni d'una nit d'estiu, de William Sheakespeare

# data[].attributes.headline
Tinc un somni, discurs de Martin Luther King

# data[].attributes.subject
Tinc un somni, discurs de Martin Luther King

# data[].attributes.attachment_link.title
El somni de Martin Luther King: un discurs que va fer la volta al món

# data[].attributes.attachment_link.description
‘Tinc el somni que els meus quatre fills un dia viuran en una nació en què no seran jutjats pel color de la pell, sinó per la naturalesa del seu caràcter.’ Amb aquestes paraules el clergue i activista Martin Luther King va sacsejar la consciència de milers de persones al Lincoln Memorial de Washingt…

# data[].attributes.attachment_caption
annex 6_Base orientació text argumentatiu

# data[].attributes.headline
Base d'orientació d'un text argumentatiu

# data[].attributes.subject
Base d'orientació d'un text argumentatiu

# data[].attributes.headline
Rúbrica d'avaluació de l'expressió escrita

# data[].attributes.subject
Rúbrica d'avaluació de l'expressió escrita

# data[].attributes.headline
Rúbrica d'autoavaluació i coavaluació de treball cooperatiu

# data[].attributes.subject
Rúbrica d'autoavaluació i coavaluació de treball cooperatiu

# data[].attributes.headline
Rúbrica d'autoavaluació del text argumentatiu

# data[].attributes.subject
Rúbrica d'autoavaluació del text argumentatiu

# data[].attributes.attachment_caption
annex 3_Rúbrica de participació en un debat

# data[].attributes.attachment_link.title
annex 2_Rúbrica de participació en un debat