# data[].attributes.body
Predromanika je umjetnički stil koji se razvio u razdoblju od 9. do 11. stoljeća u zapadnoj Europi.

Dolaskom franačkih misionara i umjetnika u Hrvatsku su stigli utjecaji predromanike.

# data[].attributes.body
Predromanička umjetnost na području Franačke naziva se karolinška renesansa prema dinastiji Karolinga.

Brojni učeni ljudi okupljali su se na dvoru Karla Velikoga. Tamo su proučavali i prepisivali antička djela, svete knjige i djela kršćanske književnosti.

Tamo je nastalo latinsko srednjovjekovno pismo nazvano karolina.

# data[].attributes.body
U razdoblju predromanike izgrađene su brojne crkve, dvorovi, palače i samostani.

Na početku 9. stoljeća sagradila se najpoznatija građevina na području Franačke, a to je bila dvorska kapela Karla Velikoga u sklopu carskoga dvora u Aachenu.

Danas je najveći dio carskoga dvora uništen, dvorska kapela je sačuvana i uklopljena u današnju aachensku katedralu.

# data[].attributes.headline
Kultura i umjetnost u razdoblju predromanike u Hrvatskoj

# data[].attributes.subject
Kultura i umjetnost u razdoblju predromanike u Hrvatskoj

# data[].attributes.body
Kultura i umjetnost u razdoblju predromanike u Hrvatskoj nije zaostala za europskim zapadom.

Sačuvani kulturni spomenici u Hrvatskoj su uglavnom crkve i crkvice koje su podizali hrvstski vladari, banovi i župani.

Hrvatska obala nadmašuje ostala europska područja iste veličine s obzirom na broj predromaničkih crkava i njihovih ostataka.

# data[].attributes.body
Unutrašnjost predromaničkih crkava bila je ispunjena kamenim namještajem kao npr. oltarna pregrada, propovjedaonica, krstionica. Kameni namještaj kojeg su pronašli bogato je ukrašen biljnim motivima, na večini predmeta nalazi se pleter. U 11. stoljeću poćep se prikazivati prikaz ljudskog i životinjskog lika.

# data[].attributes.body
Romanika je umjetnički stil u razdoblju od 11. do sredine 13. stoljeća. Naziv je dobila tako što se u graditeljstvu nastojao oponašati rimski način gradnje.

# data[].attributes.body
Crkve tijekom razdoblja romanike masivne su građevine s debelim zidovima. Građene su od pravilnog tesanoga kamena s polukružnim lukovima na prozorima i vratima.

Unutrašnjost građevine velike je zidne plohe zato što nema puno prozora, te zidne plohe oslikane su freskama na kojima su bili prikazani sveci i kršćanske legende. Portal je bio glavni ulaz u crkvu ukrašen kipovima i reljefima. Iznad portala u kasnijim razdobljima romanike pojavio se i okrugli otvor u obliku ruže nazvan rozeta.

# data[].attributes.body
Romanika se u hrvatskoj širi od 12. stoljeća, a njezina središta su gradovi na obali.

Katedrale u Rabu, Zadru i Trogiru najpoznatiji i najsačuvaniji su primjeri romaničkih građevina.

Crkve su bile ukrašene motivima iz Biblije. Drvena vrata splitske katedrale majstora Andrije Buvina i kameni portal trogirske katedrale su najpoznatija kiparska djela u to doba.

# data[].attributes.wish_content.attachment_props.alternative_text
portal of the Chatedral of st. Lawrence in Trogir

# data[].attributes.body
Gotika je umjetnički stil koji se nastavio na romaniku. Gotika je nastala u 12. stoljeću u Francuskoj i trajala sve do 15. stoljeća. Gotičke građevine imaju tanje zidove i voše su od romaničkih. U gradnji prozora i portala koristio se šiljasti luk.

# data[].attributes.body
Za razliku od romanike u razdoblju gotike građevine su imale puno prozora i manje zidne plohe za oslikavanje. Gotički prozori bili su zato ukrašeni raznobojnim slikama povezanim metalnim okovima. Te ukrase nazivamo vitrajima.

Gotički portali su raskošno ukrašeni kipovima koji se izdvajaju iz svoje pozadine i izgledaju prirodnije. Rozete su također raskošnije.

# data[].attributes.body
Gotika je bila zastupljenija u unutrašnjosti Hrvatske. Zagrebačka katedrala i crkva sv. Marka u Zagrebu ističu se kao primjer gotičkoga graditeljstva. U crkvama su sačuvane brojne gotičke freske, ponajviše u Istri.

# data[].attributes.body
U književnosti su prevladavala djela crkvene tematike, uglavnom životopisi svetaca.

Tijekom 11. i 12. stoljeća pojavila su se književna djela svjetovne tematike. Trubaduri u tome imaju veliku zaslugu, oni su pisali ljubavne pjesme i pjesme u kojima su se slavili hrabrost i pustolovine viteza.

# data[].attributes.body
U ovom su razdoblju popularne bile i epske junačke pjesme u kojima se opisivao neki slavni događaj ili osoba, u romanima su prevladavale slične teme. Postojalo je i kazalište, a dramska umjetnost njegovala se i u svećeničkim i svjetovnim krugovima. Djela talijanskih književnika 14. stoljeća predstavlja se kao vrhunac srednjovjekovne književnosti, među njima se posebno ističe Dante Alighieri.

# data[].attributes.body
Humanizam je utjecao na pojavu novoga stila u umjetnosti pa je u 14. stoljeću započrla renesansa.

Riječ renesansa potječe iz francuskoga jezika,a prevodimo je kao preporod. Renesansa se pojavila u Italiji, vrlo brzo se proširila po čitavoj Europi. Zbog renesanse je došlo do velikih promjena u graditeljstvu, kiparstvu, slikarstvu, književnosti i glazbi. Čovjek je postao glavna tema renesansnih umjetnika.

# data[].attributes.body
U Hrvatskoj postoje vrijedne građevine, crkve, kiparska i slikarska, te književna i znanstvena djela.

# data[].attributes.body
Književnici koji se ističu u Hrvatskoj u doba renesanse su Marin Držić, Marko Marulić (djelo Judita) i Petar Zoranić (roman Planine).

# data[].attributes.body
Barok je umjetnički stil koji se pojavio u Italiji potkraj 16. stoljeća. To je bio kićen i raskošan stil u arhitekturi, kiparstvu, slikarstvu, glazbi, književnosti i drugim umjetnostima. Isusovci su osobito zaslužni za širenje barokne umjetnosti. Barok je bio prvi umjetnički stil da se proširio po Europi zato što su oni bili misionari u mnogim zemljama i na različitim kontinentima.

# data[].attributes.body
Crkve su u razdoblju baroka građene raskošno kako bi kod vjernika ostavljale dojam raja. U unutrašnjosti su se nalazili oltari, zidovi oslikani freskama živih boja ili ukrašenim kipovima. Istaknuti barokni skladatelj i orguljaš bio je Johann Sebastian Bach. U crkvama se glazba izvodila na orguljama.

# data[].attributes.body
Barokni stil je stigao u Hrvatsku iz Italije i Austrije tijekom 17. stoljeća. Njegovom širenju pridonijeli su crkveni redovi pavlini i isusovci. Izgrađene su mnoge crkve, samostani, palače, kuće, osobito na sjeveru Hrvatske.

# data[].attributes.body
Najpoznatije obnovljene ili novosagrađene

građevine su: crkva svete Katarine u Zagrebu, katedrala Uznesenja Blažene Djevice Marije u Varaždinu, crkva svete Anastazije u Samoboru, crkva svete Marije Snježne u Belcu i plavinski samostan u Lepoglavi. Dvorac u Gornjoj Bistrici i dvorac u Daruvaru predstavljaju primjer barokne gradnje.

U Dalmaciji i Istri ima malo baroknih zgrada zbog lošeg gospodarskog stanja.