# data[].attributes.body
U prazni prostor kod svakog od navedenih oblika korupcije upišite primjer ili zalijepite poveznicu sliku koja opisuje/prikazuje konkretan primjer vezan za koruptivni oblik u desno zadanim stupcima.

# data[].attributes.body
https://www.arz.hr/sukob-interesa/

# data[].attributes.body
https://faktograf.hr/2017/11/16/zeljko-rohatinski-skolski-primjer-sukoba-interesa/

# data[].attributes.body
https://jezikoslovac.com/word/r30h

# data[].attributes.body
https://slobodnadalmacija.hr/vijesti/hrvatska/nepotizam-je-virus-koji-desetljecima-unistava-hrvatsku-a-najnoviji-primjer-je-film-antuna-vrdoljaka-468636

# data[].attributes.body
https://mpu.gov.hr/vijesti/hrvatska-se-posebno-posvecuje-borbi-protiv-podmicivanja-u-poslovanju-te-jacanju-integriteta-privatnog-sektora/25741

# data[].attributes.body
https://images.app.goo.gl/qsrXxmWgpuNQ73h96

# data[].attributes.body
https://zakonipropisi.com/hr/zakon/kazneni-zakon/243-clanak-iznuda

# data[].attributes.body
https://www.pravo.unizg.hr/_download/repository/%5B49%5D/MITO_I_KORUPCIJA.ppt

# data[].attributes.body
https://images.app.goo.gl/QdH38hGV39GLEg369

# data[].attributes.body
https://www.portalnovosti.com/leksikon-tranzicije-klijentelizam

# data[].attributes.body
https://www.24sata.hr/amp/news/iznuda-daj-novac-ili-cu-otkriti-informacije-iz-tvoje-proslosti-418396

# data[].attributes.body
https://www.google.com/url?sa=t&source=web&rct=j&url=https://mup.gov.hr/policijske-uprave/iznuda-258610/254713&ved=2ahUKEwjhucTB-tL3AhV-iv0HHasKDV0QFnoECAgQAQ&usg=AOvVaw2xylltvIZcmZiEk0co3asM

# data[].attributes.body
https://www.womeninadria.com/favoriziranje-na-poslu/

# data[].attributes.body
https://www.autograf.hr/hrvatska-tone-u-klijentelizmu/

# data[].attributes.body
https://images.app.goo.gl/PFp9pkpLhAQ63rWy5

# data[].attributes.body
https://www.google.com/url?sa=t&source=web&rct=j&url=https://www.womeninadria.com/favoriziranje-na-poslu/&ved=2ahUKEwjN4ojs-tL3AhU2hf0HHWX6BiYQFnoECAcQAQ&usg=AOvVaw1FMmvL2oyyV4ZexK9LOU9B

# data[].attributes.body
https://www.poslovni.hr/hrvatska/cosicevo-imenovanje-je-primjer-sukoba-interesa-127598

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Predsjednik Nacionalnog vijeća za praćenje provedbe Stategije suzbijanja korupcije Željko Jovanović zamjera Vladi što je naumila da Krešimir Ćosić, unatoč problemu dosadašnjeg sukoba interesa u NO-u HEP-a, preuzme čelnu funkciju predsjednika svih nadzornika.

Jovanović problematizira taj Vladin potez te tvrdi da Ćosić, koji je dosad bio zamjenik predsjednika NO-a, ne smije preuzeti čelnu fotelju jer njegov sin radi za slovačko-ukrajinsku tvrtku Korlea koja HEP-u prodaje struju. "Riječ je o eklatantnom sukobu interesa koji, čini se, Vlada potiče jer promiče Ćosića na najodgovornije mjesto u NO-u HEP-a, a poznato je da je njegov sin u poslovnom odnosu s HEP-om u pogledu nabave struje. To je još jedan dokaz da Vlada ni za milimetar ne mijenja svoj odnos u odnosu na mehanizme kojima se sprječava nabujala korupcija u javnom sektoru, a prema izračunu Svjetske banke državni je proračun zbog toga svake godine oštećen za oko 6 milijardi kuna", kaže Jovanović. Na tom pitanju utjecaja ministara na afere u javnom sektoru lomit će se koplja na sjednici Nacionalnog vijeća 5. listopada i to između članova Vlade i glavnog državnog odvjetnika Mladena Bajića koji bi trebao izvjestiti o stanju u najnovijim aferama koje potresaju mnoge državne tvrtke. Na dnevnom redu naći će se izvješća o nezakonitostima u poslovanju najvećih kompanija u državnom sektoru, a navodno bi svi ministri trebali detaljno izvijestiti što su poduzeli u konkretnim aferama u HEP-u, HŽ-u, HAC-u.

# data[].attributes.attachment_link.title
'Ćosićevo imenovanje je primjer sukoba interesa'

# data[].attributes.attachment_link.description
Predsjednik Nacionalnog vijeća za praćenje provedbe Stategije suzbijanja korupcije Željko Jovanović zamjera Vladi što je naumila da Krešimir Ćosić, unatoč problemu dosadašnjeg sukoba interesa u NO-u HEP-a, preuzme čelnu funkciju predsjednika svih nadzornika. Jovanović problematizira taj Vladin potez te tvrdi da Ćosić, koji je dosad bio zamjenik predsjednika NO-a, ne smije preuzeti čelnu fotelju jer njegov sin radi za slovačko-ukrajinsku tvrtku Korlea koja HEP-u prodaje struju.

# data[].attributes.body
https://www.moj-posao.net/Vijest/68537/Sto-uciniti-kada-je-favoriziranje-vise-nego-ocito/3/

# data[].attributes.body
https://m.vecernji.hr/amp/vijesti/zaposljavanje-rodbine-sprijecit-ce-pravilnikom-o-nepotizmu-1115741

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Inicijativa Sveučilišta u Osijeku

Prof. N. Bosanac proziva Sveučilište da zapošljava obitelji, a rektor Turkalj odgovara da se mladi na poslu upoznaju i ožene

Svjetlo dana uskoro bi mogao ugledati prvi pravilnik o sprječavanju nepotizma na Sveučilištu Josipa Jurja Strossmayera u Osijeku. Priča se zakotrljala u svibnju, a prijedlog nacrta toga pravilnika poslan je nedavno na adrese fakulteta, kako bi se, među ostalim, i profesori očitovali o njemu.
Osniva se i povjerenstvo
Nije tajna, naime, da na osječkim fakultetima rade ili su radile i cijele obitelji - roditelji, sinovi ili kćeri, snahe ili zetovi, kako na važnim profesorskim, pa i dekanskim funkcijama, sve do administracije i spremačica. I sami smo, iz glave, izbrojili najmanje osam takvih primjera, a može se to lako provjeriti prelistavanjem popisa nastavnika na internetskim stranicama.

Često to, stoga, izaziva sumnju javnosti u nepristranost pri zapošljavanj u, neovisno o tome koliko su te sumnje možda opravdane ili nisu.

- Pravilnikom želimo pojačati neovisnost akademske zajednice, još smo prije započeli s antikorupcijskim programima, a ovo je svojevrsni nastavak. Sve je, pak, još u povojima - ističe rektor prof. dr. sc. Željko Turkalj.

Na pitanje ima li takva odluka konkretan povod, u smislu nedavnih prijava ili sumnji u nepotizam, Turkalj odgovara da pritužbi nije bilo.

Zaživi li pravilnik, ustrojit će se i povjerenstvo za suzbijanje nepotizma. Upravo će ono davati zeleno svjetlo za zapošljavanje na Sveučilištu.

No, činit će to na prijedlog čelnika fakulteta ili druge sveučilišne sastavnice. Zapošljava li se nečiji rođak, fakulteti će morati detaljno obrazložiti zašto je baš on najbolji izbor za određeno radno mjesto. Povjerenstvo zatim utvrđuje odnos povezanosti. Pronađe li ga, spriječit će zapošljavanje.

Za nepotizam, pak, Sveučilište redovito i oštro javno proziva prof.dr.sc. Nedeljko Bosanac, umirovljeni profesor u trajnom zvanju na Pravnom fakultetu u Osijeku i jedan od, kako sam ističe, suosnivača Sveučilišta. Napisao je i više od 250 kolumna, a ukoričio ih je i u dvije knjige "Slavonski pogled unaprijed".

- Zaposleno je mnogo rodbine profesora, partitokrata i administracije. Koristi ta bulumenta onu socijalističku "Željezničarska djeca voze se besplatno!". Toliko su u zadnja dva i pol desetljeća razvili tu bolest da su njihova djeca danas nasljednici te politike i, naravno, zaštitnici deformiranog sveučilišnog organizma koji troši i raste, širi se i pokazuje svu nakaznost i sebe i društva koje ga plaća - stava je profesor Bosanac, a sve je to jučer napisao i na svom profilu na Facebooku.

Sveučilište smatra i odgovornim za "propast Slavonije i Baranje".
"Zavukli su se u kabinete"
- Bez obzira na vlast, partitokrati su od 1990. do 2015. toliko zavladali Sveučilištem u Osijeku da su napravili negativnu kadrovsku selekciju i ograničili slobodu javnoga rada i istraživanja. Znanstvenika je više od 1100, a u javnosti se može prepoznati tek dvojicu-trojicu. Svi drugi zavukli su se u kabinete. Ni to nije problem, već što zapošljavaju svoju djecu i rodbinu na fakultetima i u Rektoratu. Primjeri za to su Pravni, Poljoprivredni i Ekonomski fakultet - tvrdi on.

Na primjedbu da na fakultetima rade i cijele obitelji, rektor Turkalj pak drukčije gleda.

- Što to znači "cijele obitelji"? Imamo dosta mladih koji se zaposle, upoznaju i ožene, to nije nepotizam - zaključuje Turkalj.

Inače, sličan pravilnik za suzbijanje nepotizma već postoji na Sveučilištu u Splitu.

Prilagodi postavke kolačića

# data[].attributes.attachment_link.description
Prof. N. Bosanac proziva Sveučilište da zapošljava obitelji, a rektor Turkalj odgovara da se mladi na poslu upoznaju i ožene

# data[].attributes.body
https://www.jutarnji.hr/vijesti/crna-kronika/uskok-istrazuje-policajca-zbog-1000-kuna-mita-koje-je-primio-od-prijevoznika-15011124

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Uskok je, na temelju prijave zagrebačke policije, pokrenuo istragu protiv 55-godišnjeg policajca osumnjičenog da je od 61-godišnjaka primio 1000 kuna mita.

Uskok sumnja da je 61-godišnji zaposlenik obrta za prijevoz 16. siječnja na benzinskoj postaji u Jastrebarskom podmitio 55-godišnjeg voditelja Odjela prometne i policijske tehnike Policijske uprave zagrebačke koji je bio zadužen za koordinaciju i nadzor premještanja vozila u štićenom prostoru policije u Jastrebarskom te sačinjavanje službenog izvješća.

Premještanje vozila, precizirao je Uskok, dogovorilo je Ministarstvo unutarnjih poslova s jednim trgovačkim društvom uz paušalnu naknadu za utovar, istovar i prijevoz vozila u trajanju od dva dana. Prijevoznik je policajcu dao mito kako bi mu u izvješću prikazao veći obim obavljenog posla i obrtu za prijevoz omogućio punu isplatu ugovorene naknade za izvođenje radova.

Nakon dovršenog kriminalističkog istraživanja osumnjičeni su predani pritvorskom nadzorniku, a rješenjem načelnika PU zagrebačke policajac je udaljen iz službe zbog sumnje u težu povredu službene dužnosti te će se protiv njega pokrenuti i disciplinski postupak.

# data[].attributes.attachment_link.title
Uskok istražuje policajca zbog 1000 kuna mita koje je primio od prijevoznika

# data[].attributes.attachment_link.description
Uskok je, na temelju prijave zagrebačke policije, pokrenuo istragu protiv 55-godišnjeg policajca osumnjičenog da je od 61-godišnjaka primio 1000 kuna mita. Uskok sumnja da je 61-godišnji zaposlenik obrta za prijevoz 16. siječnja na benzinskoj postaji u Jastrebarskom podmitio 55-godišnjeg voditelja Odjela prometne i policijske tehnike Policijske uprave zagrebačke koji je bio zadužen za koordinaciju i nadzor premještanja vozila u štićenom prostoru policije u Jastrebarskom te sačinjavanje službenog izvješća.

# data[].attributes.body
https://www.24sata.hr/news/foto-ovo-je-prtljaznik-u-kojem-su-vozili-poduzetnika-u-zagrebu-i-tjerali-ga-da-si-kopa-grob-832375

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Tri muškarca, starosti 53,32 i 42 godine, završila su u pritvoru nakon što su uhićeni zbog iznude poduzetnika. Sumnjiče ga da su ga oteli, vozili u prtljažniku automobila i tjerali da si sam kopa grob.

Kako navodi Hina, jedan od uhićenih je Ante Roso (53).

POGLEDAJTE VIDEO

U priopćenju PU zagrebačke piše kako su u akciju krenuli krajem travnja 2022. te su prije toga sve detaljno isplanirali.

- Osumnjičeni Roso i 32-godišnjak prema prethodnom dogovoru našli su se s oštećenim 35-godišnjakom na području Malešnice te su ga pokazivanjem hladnog i vatrenog oružja prisilili na ulazak u osobni automobil zagrebačkih registarskih oznaka. Zatim su se sva trojica vozilom uputila na područje Krapinsko-zagorske županije gdje ih je čekao osumnjičeni 42-godišnjak - napisali su iz policije.

Za vrijeme putovanja osumnjičeni su mu cijelo vrijeme prijetili, mahali oružjem ispred njega i tako ga plašili. Kad su stigli u Zagorje kod 42-godišnjaka, prebacili su se svi u drugi automobil i odvezli na izoliranu lokaciju.

- Po dolasku osumnjičeni (53 i 42) su na razne načine kod oštećenog izazivali strah, brigu i poniženost da bi mu naposljetku naredili da si kopajući priredi mjesto na kojem će skončati, odnosno da iskopa vlastiti grob, a što je u konačnici i učinio u strahu za vlastiti život - precizirali su iz policije.

Ondje su ga vrijeđali i tukli, a potom se 'smilovali'. Rekli su mu da će ga pustiti, ali morat će im zauzvrat prikupiti novac kojeg žele. Pri povratku, kako bi ga ozbiljno shvatili, natjerali su ga da se vozi u prtljažniku. Naposljetku su ga vratili u Zagreb.

- Za vrijeme putovanja prema Zagrebu, osumnjičeni su i dalje prijetili 35-godišnjaku postavljajući mu uvjete koje mora ispuniti, a na koje je on pristajao zbog straha. Idućeg dana, oštećeni je pribavio zatraženi novčani iznos te ga donio na dogovoreno mjesto, točnije u ugostiteljski objekt na području Črnomerca gdje su ga čekali osumnjičeni (53 i 32) i još dvojica muškaraca - kažu iz policije. Ono što kriminalci nisu znali je da je poduzetnik, u strahu za život, pozvao policiju koja je pripremila klopku. Dvojac su uhitili tijekom primopredaje, dok je trećeg uhitila zagorska policija.

Temeljem naloga suda obavljene su pretrage domova kojim se koriste osumnjičeni. U njima su našli dokaze za navedene zločine, kao i tri tromblonske mine koju je 42-godišnjak skrivao u pećnici. Njega će dodatno sumnjičiti za „Nedozvoljeno posjedovanje, izrada i nabavljanje oružja i eksplozivnih tvari".

Inače, tijekom provedenom kriminalističkog istraživanja utvrdili su kako dvojica uhićenih muškaraca, koji su se nalazili u društvu s osumnjičenima u kafiću na Črnomercu, nisu počinitelji kaznenih djela te su pušteni na slobodu.

Tijekom dana trebalo bi biti poznato hoće li i pod kojim uvjetima biti poslani u istražni zatvor.

Bježao policiji, uhićen zbog postavljanja bombe i pušten

Ante Roso je bio u bijegu od prosinca 2011. do kolovoza 2014., nakon što ga je Ivan Boršić prokazao kao organizatora tzv. krvave pljačke poslovnice Fine u Zvonimirovoj ulici u rujnu te godine kojom prilikom su ubijena dva zaštitara.

U međuvremenu su Dubravko Žugelj, Ivan Tucman, Ivica Štrk, Ivan Boršić te Ante Roso u odsutnosti, ali i još nekoliko osoba koje se teretilo i za druga razbojništva, osuđeni na zagrebačkom Županijskom sudu na ukupno 93 i pol godine zatvora. No, presuda je jednim dijelom poništena te je određeno novo suđenje.

Vrhovni sud je potvrdio kazne Boršiču i Štrku koji su osuđeni na po 10 godina zatvora, Ivanu Tucmanu koji je osuđen na četiri godine zatvora te Draženu Elčiću koji je osuđen na šest godina zatvora, a na ponovljenom procesu sudilo se Žugelju, Jurici Tumpaku, Fehku Imamoviću i Mariju Paliću, dok se Rosi, koji je kasnije pravomoćno oslobođen za pljačku, sudilo u odsutnosti.

Prije suđenja Rosi i ostalima, za pljačku Fine se sudilo Nenadu Filipoviću i još šestorici optuženika, ali su oni oslobođeni optužbi.

Roso je ponovno uhićen u prosincu 2020. zbog optužbi da je u dva navrata naručio postavljanje eksplozivne naprave pod automobil poduzetnika Darija B. (45), ali su optužbe protiv njega odbačene nakon što je tužiteljstvo zaključilo kako do tada provedeni dokazni postupci nisu dovoljno za podizanje optužnice pa je Roso pušten na slobodu.

Najčitaniji članci

# data[].attributes.attachment_link.title
FOTO U ovom prtljažniku vozili su poduzetnika i tjerali da kopa grob. Za iznudu prijavili Rosu

# data[].attributes.attachment_link.description
Tri muškarca, starosti 53,32 i 42 godine, završila su u pritvoru nakon što su uhićeni zbog iznude poduzetnika. Sumnjiče ga da su ga oteli, vozili u prtljažniku automobila i tjerali da si sam kopa grob. Kako navodi Hina, jedan od uhićenih je Ante Roso (53).

# data[].attributes.body
https://www.novilist.hr/novosti/hrvatska/klijentelizam-u-hrvatskoj-nije-lako-iskorijeniti-on-se-u-nas-prenosi-s-generacije-na-generaciju/

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Nije novost da su veze i poznanstva pri vrhu okolnosti koje mladi u Hrvatskoj smatraju važnima za uspjeh u društvu. To je konstanta, tako je bilo još i u vrijeme socijalizma. Istraživanja pokazuju da su važni i znanja i sposobnosti, ali da bi osobne kompetencije uopće bile relevantne, potrebne su veze kao ulaznica za bolji posao i bolji društveni položaj

Nerijetko smo, nažalost, svjedoci korupcije i klijentelizma u hrvatskom javnom prostoru, počevši od posljednje afere "vjetroelektrane" pa do mnogih drugih malverzacija iz bliže i dalje hrvatske prošlosti. S druge strane, često se ističe da je Hrvatska "mlada demokracija" i da treba vremena da stasaju nove generacije koje će biti sposobne stvarati pravednije i uređenije društvo.

U tom kontekstu razgovarali smo s prof. dr. sc. Vlastom Ilišin, znanstvenicom Instituta za društvena istraživanja u Zagrebu, koja je ove godine, s dr. sc. Anjom Gvozdanović, objavila znanstveni rad "Klijentelizam i mladi u Hrvatskoj: komparativni uvid u odnos prema korištenju veza i poznanstava". U radu su odabrani stavovi mladih u dobi od 15. do 29. godina analizirani kako u različitim razdobljima, tako i u usporedbi sa stavovima mladih u devet drugih zemalja jugoistočne Europe. Drugi recentni rad naše sugovornice "Neki problemi društvene integracije mladih u Hrvatskoj" bavi se uvijek aktualnom temom prelaska mladih u svijet odraslih, pa je drugi dio našeg razgovora otišao u tom smjeru.

"ViP kapital"

U vašem najnovijem radu "Klijentelizam i mladi u Hrvatskoj" veze i poznanstva u percepciji mladih dijele prvo mjesto sa stečenim znanjima i sposobnostima kao okolnosti koje su jako važne za uspjeh u hrvatskom društvu. Što nam to govori?

- Nije novost da su veze i poznanstva pri vrhu okolnosti koje mladi u Hrvatskoj smatraju važnima za uspjeh u društvu. To je konstanta, tako je bilo još i u vrijeme socijalizma. Taj "socijalni kapital", odnosno veze, su nešto što se mladima čini kao najpouzdanija i najefikasnija okolnost koja otvara put za društveni uspjeh. Istraživanja nam pokazuju da su važni i znanja i sposobnosti, ali da bi osobne kompetencije uopće bile relevantne potrebne su veze kao ulaznica za bolji posao i bolji društveni položaj. To se perpetuira iz generacije u generaciju. Godine 2004. radili smo istraživanje i na kontrolnom uzorku starijih ispitanika te su i kod njih veze i poznanstva bili na prvom mjestu, što pokazuje kako je važnost tog faktora nesporna u percepciji građana. Rezultate pratimo od 1999. godine i činjenica je da su obiteljske i osobne veze i poznanstva uvijek na vrhu, a važnost drugih okolnosti oscilira tijekom godina u kojima su istraživanja provedena.

Među prvih pet percipiranih okolnosti važnih za uspjeh u hrvatskom društvu su, uz spomenute, i lukavost/snalažljivost, sreća te profesionalna odgovornost, odnosno zalaganje na poslu.

- Sreća, odnosno povoljni stjecaj okolnosti, izvan je dosega pojedinca, dok je lukavost/snalažljivost mali lov u mutnom: ako ćemo mu pridati predznak više ide prema negativnom, ali ne u potpunosti jer govori i o tome da pojedinac resurse kojima raspolaže uspijeva iskoristiti za vlastitu dobrobit. Najvažnije je zapravo da su veze i poznanstva u svakoj kombinaciji neugrožene na vrhu ljestvice važnosti, a ove druge okolnosti nam govore da je mladi ipak smatraju i da su druge okolnosti u određenoj mjeri također važne.

Percepcija ne znači nužno da će se ispitani tako i ponašati, no u drugom dijelu rada donosite rezultate ankete u kojoj su mladi na skali od 1 do 10 morali označiti koliko opravdavaju korištenje veza i poznanstava za nalaženje posla. Ukupan prosječni rezultat za mlade u Hrvatskoj je bio 5.8.

- To je najviša vrijednost u usporedbi s drugim promatranim zemljama. Takav rezultat sugerira kako se radi o usvojenom modelu ponašanja i da je to nešto što se podrazumijeva, da se tako mora i treba raditi, ako se želi nešto postići. Naravno, ne u smislu da se to mora i treba zato što je to moralno i etično te društveno poželjno, nego zato što drugačije ne ide. To je problem jer se taj model ponašanja perpetuira kroz generacije, a ne bi se održavao da se nije pokazao efikasnim sa stajališta pojedinca. Opstojnost takvih neformalnih modela ponašanja ujedno predstavlja vrlo snažnu implicitnu kritiku funkcioniranja formalnih institucija u hrvatskom društvu. Drugim riječima, to znači da formalne institucije ne funkcioniraju dobro, odnosno da ne postoji jasna zakonska regulativa, ni striktni kriteriji niti transparentne procedure odlučivanja o raspodjeli društvenih i državnih resursa kojih je uvijek manje nego potencijalnih korisnika. Najkraće rečeno, da je način rada institucija zasnovan na pravilima koja su načelno ista za sve aspirante, to bi uvelike smanjilo važnost veza i poznanstava u ostvarivanju legitimnih prava i potreba građana.

​Politika na dnu

Govoreći o društvenim i političkim institucijama, unutar rada ispitali ste i koliko im mladi vjeruju te je najviše dobila vojska 48 posto, a zatim slijede policija (41 posto), vjerske institucije (33 posto), mediji (27 posto) i organizacije civilnog društva (26 posto). Predsjednik/ca RH je na šestom mjestu, a na dnu su, nakon sindikata, pravosuđa i lokalnih vlasti, Vlada, Sabor i političke stranke kojima većina mladih zapravo ne vjeruje.

- Političke institucije na nacionalnoj i lokalnoj razini su uvijek na dnu, a zanimljivo je da su represivne institucije, vojska i policija, uvijek pri vrhu. Nepovjerenje u političke institucije i aktere nije karakteristično samo za mlade u Hrvatskoj nego za njihove vršnjake i u razvijenim i nerazvijenim demokracijama. Riječ je o višedesetljetnom trendu slabljenja povjerenja građana u institucije reprezentativne demokracije što je otvorilo prostor recentnim populističkim politikama u Europi i svijetu. No, problem je u tome što je povjerenje mladih u hrvatske institucije, promatrano u usporedbi s drugim zemljama, gotovo na najnižoj razini.

Odsutnost povjerenja u institucije dovodi do klijentelizma, ali i obratno. Kako povećati povjerenje u institucije i smanjiti klijentelizam?

- Nema čarobnog štapića, povjerenje se neće vratiti jednim potezom. To mora biti dugotrajan i dosljedan proces u kojem bi se stalno iznova pokazivalo kako se odluke donose na transparentan način, vjerodostojno i po određenim kriterijima, koji su svima javno dostupni. Naravno da će uvijek postojati nezadovoljni pojedinci ili grupe građana i da se nikad ne može postići stopostotna suglasnost građana i vlasti. Upravo zato i postoje različite političke opcije, ali glavno je da sve što u ime javnog interesa rade predstavnici vlasti bude vidljivo javnosti i da se može opravdati prihvatljivim kriterijima. Također, predstavnici vlasti trebaju odgovarati i za svoje loše poteze, kojih uvijek i svuda ima, a ne lakonski reći da građani nisu dobro shvatili određene poteze. Dakle, da ponovim: što se tiče klijentelizma, on se ne može lako ni brzo iskorijeniti. Nije tu samo u pitanju zapošljavanje. Kod nas vlada svojevrsna kultura prečaca, mladi u Hrvatskoj su opet u vrhu kada opravdavaju korištenje veza i za "obavljanje poslova" (na primjer, kad treba otići kod liječnika ili po neki dokument), sa sličnim prosječnim rezultatom kao što smo spominjali i za pronalaženje posla - 5.7 od 10. Može se reći kako se kod nas smatra da ako nemaš vezu, ne samo da nećeš moći realizirati neki svoj cilj, nego ni nisi uspio u hrvatskom društvu, tj. na vrlo si niskoj društvenoj poziciji.

Klijentelistički obrasci

Kako onda promijeniti takvu kulturu ponašanja?

- Promjena ponašanja, mladih ili bilo koga drugoga, ne može se osigurati dekretom, nego sustav naprosto treba funkcionirati drugačije. Treba onemogućiti netransparentna ponašanja kojih su novine prepune, poput proizvoljnih postavljanja odabranih pojedinca na različite funkcije kojima nisu dorasli ili pogodovanja različitim poduzetnicima u poslovima s državom ili javnim sektorom. To se najbolje vidi na lokalnoj razini gdje je već odavno pokazano kako se do niza poslova ne može doći bez umreženosti s nositeljima moći u određenoj sredini, odnosno s vladajućim političkim opcijama. A ako su one na vlasti godinama, onda se stvore čvrste klijentelističke mreže koje se ne daju probiti i na kraju se sve svede na "ili se prikloni ili se ukloni", odnosno otiđi ako se ne uklapaš. Velik odlazak mladih u inozemstvo je dijelom odgovor na takvu situaciju.

U Rijeci i u Zagrebu su iste opcije jako dugo na vlasti...

- I u Istri, i u nemalom broju općina, gradova i županija. Kada razgovaram s novinarima iz sredina gdje je ista politička opcija desetljećima na vlasti, svašta se čuje. A nema tako imune političke opcije koja se s vremenom neće pokvariti ako kontinuirano i bez respektabilne opozicijske kontrole obnaša vlast. Moć kvari i zato su uvijek dobre smjene vlasti, između ostalog da se stvari provjetre, ali to je druga i duga priča.

Za smanjivanje klijentelizma potrebno nam je slobodno tržište i neuplitanje države u tržišnu utakmicu.

- Da, ali od države se uvijek očekuje da reagira kada propadaju velike tvrtke. No, nije stvar samo države i birokracije nego i vrlo niske političke kulture i političke elite i građana. Možemo se složiti da su građani prisiljeni na klijentelistički obrazac ponašanja, ali i imati na umu da možda čak i kad to nije neophodno, koriste veze i poznanstva, kao što se koriste i državnim subvencijama ako je to ikako moguće - naravno, ne svi. Nitko u tako ukorijenjenoj i razgranatoj mreži klijentelističkih odnosa nije potpuno nevin, ali ipak su najviše odgovorni oni koji imaju moć, jer ujedno imaju i veće mogućnosti da pokrenu potrebne promjene.

"Budite nositelji inicijative podizanja svijesti o 'novom normalnom'"

Ovoga tjedna, 12. kolovoza, obilježen je Međunarodni dan mladih. Ovogodišnja tema je "Angažiranje mladih za globalno djelovanje" kojom se želi istaknuti načine na koje sudjelovanje mladih na lokalnoj, nacionalnoj i globalnoj razini obogaćuje nacionalne i multilateralne institucije i procese. Cilj je izvući pouke o tome na koji se način zastupljenost i djelovanje mladih u formalnoj institucionalnoj politici može značajno uvećati. "Na Međunarodni dan mladih 2020. želimo naglasiti važnost aktivne participacije mladih. Lokalne, nacionalne i globalne institucije trebaju postati inkluzivnije i ojačati mlade za provođenje globalnih akcija i dostizanje njihovih ciljeva", stoji u čestitki Središnjeg državnog ureda za demografiju i mlade, koji je pozvao mlade da "u ovim izazovnim vremenima u kojima smo suočeni s pandemijom COVID-19, odgovornim ponašanjem budu primjer i nositelji globalne incijative podizanja svijesti o "novom normalnom" i jačanju međugeneracijske solidarnosti i dijaloga kako bi zaštitili svoje najbliže i osigurali svoju budućnost". Vlada RH nastavit će, najavljuje Ured, provoditi aktivnosti koje otvaraju mogućnosti i bolje uvjete u ostvarivanju prava mladih, zadovoljavanju njihovih potreba te potiču aktivno sudjelovanje mladih u društvu na lokalnoj, državnoj, ali i europskoj razini. Posebna pažnja posvećivat će se, dodaju, poticanju uključivanja mladih u stvaranje uvjeta za osobni razvoj i razvoj društva u cjelini, osiguravanjem sigurnijeg okruženja za rad, osobni napredak i podizanje obitelji. U želji da okvir za kvalitetniji život mladih donose u suradnji s mladim ljudima i organizacijama mladih, Središnji državni ured za demografiju i mlade poziva mlade na aktivno uključivanje u unaprijeđene hrvatske politike za mlade, osobito kroz rad savjeta mladih na lokalnoj i regionalnoj razini te Savjeta za mlade Vlade, na nacionalnoj razini, ali i kroz aktivnosti udruga mladih i za mlade te drugih inicijativa. Poručuje da svoja vrata otvara svim mladima koji svojim znanjem, iskustvom i inicijativama žele sudjelovati u stvaranju naše svakodnevnice i doprinijeti podizanju kvalitete života u Hrvatskoj.

Usporeno odrastanje

​Drugo vaše recentno istraživanje bavilo se prijelazom mladih u svijet odraslih. Taj prijelaz je uvijek težak, ali postoje li danas neke dodatne otežavajuće okolnosti?

- Te dodatne otežavajuće okolnosti traju već tri desetljeća, od promjene društvenog i političkog poretka. Okolnosti su se promijenile, ali se nažalost nisu znatno poboljšale, a neke su se i pogoršale. Danas su najveći problemi gubitak socijalne sigurnosti i prekarni rad te porast kompeticije bez dovoljnog razvojnog rasta koji bi povećao broj raspoloživih opcija. Dakako, nije pomogla ni financijska kriza 2008. godine, a u socioekonomskom smislu će nas unazaditi i kriza uzrokovana pojavom koronavirusa. Po mom sudu, najgore je što se preferira zapošljavanje mladih na određeno vrijeme, posljedica čega je da za njih nema ni socijalne sigurnosti ni kreditne sposobnosti. Iako su mladi danas jako mobilni, zbog čega neki komentiraju da im onda rad na određeno vrijeme zapravo nije problem, mislim da to nije točno, jer i da imaju ugovore na neodređeno vrijeme mogli bi biti mobilni, ako i koliko to žele. Također, na prvim poslovima su obično i niže zarade, a to je baš razdoblje života kada bi se mladi trebali socioekonomski osamostaliti i ulagati u vlastiti stambeni prostor i odgovarajuću kvalitetu života. Sve to sasvim sigurno usporava njihovu društvenu integraciju, odnosno preuzimanje trajnijih društvenih uloga kako profesionalnih, tako i obiteljskih. Od sinova i kćeri mladi postaju očevi i majke, a naša istraživanja potvrđuju kako većina mladih želi zasnovati vlastitu obitelj. A kao što je dobro poznato, za podizanje djece i kvalitetan obiteljski život treba novca.

Spomenuli ste stambeno pitanje. Kada i koliko se mladi u današnje vrijeme odlučuju na odlazak iz roditeljskog doma?

- Postotci variraju, ali su u svakom slučaju mali. Mi pratimo mlade do 30 godine i uglavnom ih oko 20 posto ode iz roditeljskog doma. To je vrlo malen broj. Tek se sa zapošljavanjem i pronalaskom stalnog partnera, bilo u izvanbračnoj zajednici, bilo u braku, odlučuju napustiti roditeljski dom. U Hrvatskoj je uobičajeno da se stambeno pitanje rješava vlastitom nekretninom, te od tih dvadesetak posto veći dio njih ima neki stambeni prostor, vlastiti ili partnerov, ali dobar dio odlučuje se za podstanarstvo. Problem je što kod nas tržište najma stanova nije uređeno, a vlastiti stambeni prostor je sve teže kupiti jer su cijene nekretnina rasle, pa čak ni sad za vrijeme koronakrize nisu nešto pale. Govoreći o socioekonomskom osamostaljivanju, dobrom dijelu mladih roditelji mogu sve manje pomoći jer su i njih i njihove resurse iscrpile dosadašnje krize. To je dosta nepovoljno za mlade i sve skupa pridonosi usporenoj društvenoj integraciji, odnosno odgađa se zasnivanje obitelji, osiguranje vlastitog stambenog prostora te se čekaju povoljnije okolnosti. To je nešto što također može pridonijeti tome da dio mladih odlazi van. Jer, zapravo, procjenjuju kako nemaju što izgubiti.

​Povjerenje je nužno

Mladi su nam obično uvijek nešto krivi - neodgovorni su, lijeni, ne poštuju autoritet, a na njih se, u isto vrijeme, prebacuje teret odgovornosti za promjenu društva na bolje. Kako vi promatrate mlade, nakon mnogih godina istraživanja ponašanja i percepcija mladih?

- Sve ovisi o okolnostima, kako se one mijenjaju, tako se mijenja i naglasak na određene značajke koje se pripisuju mladima. Deklarativno će uvijek svi reći da su mladi važan segment društva - kako u sadašnjosti, tako još više u budućnosti - jer je naprosto biološka činjenica da na njima svijet ostaje. Oni će dulje živjeti od svojih roditelja i djedova pa se od njih očekuje da budu zainteresirani za to kako će izgledati taj svijet u kojem žele naći svoje mjesto. S druge strane, teško se othrvati paternalističkom odnosu, pa se mlade, kada ne rade na način na koji neki dijelovi društva od njih očekuju, ili ako se čini da ne poštuju autoritete, optužuje. Osciliranje između oba naznačena pristupa je prisutno oduvijek, tako je bilo u staroj Grčkoj, i takav miješani odnos je opstao do danas. No, treba naglasiti jednu jednostavnu činjenicu: ako želimo da se glas mladih čuje i da se oni doista angažiraju u popravljanju društva, moramo osigurati i uvjete za to. Time želim reći da treba osposobiti i tretirati mlade kao ravnopravne članove društva, a ne očekivati da samo trebamo pritisnuti gumb kojim ćemo ih pokrenuti da se ponašaju onako kako i kada mi to smatramo oportunim i poželjnim. Ukazivanje povjerenja kroz davanje prava i odgovornosti je nužno ako želimo da mladi budu što aktivniji akter u suvremenom društvu i da participiraju u donošenju odluka koje se ne tiču samo njih, nego i cijelog društva u kojem žive, odnosno u kojem svi skupa živimo.

# data[].attributes.attachment_link.title
'Klijentelizam u Hrvatskoj nije lako iskorijeniti, on se u nas prenosi s generacije na generaciju' - Novi list

# data[].attributes.attachment_link.description
Nerijetko smo, nažalost, svjedoci korupcije i klijentelizma u hrvatskom javnom prostoru, počevši od posljednje afere "vjetroelektrane" pa do mnogih drugih malverzacija iz bliže i dalje hrvatske prošlosti. S druge strane, često se ističe da je Hrvatska "mlada demokracija" [...]

# data[].attributes.body
https://www.nacional.hr/kako-je-europska-komisija-razotkrila-favoriziranje-velikih-poljoprivrednih-tvrtki-od-strane-ministarstva-poljoprivrede/

# data[].attributes.body
https://www.google.com/url?sa=t&source=web&rct=j&url=https://lidermedia.hr/sto-i-kako/sukob-interesa-iz-zakona-su-izostavljeni-mnogi-pa-i-ravnatelji-skola-dekani-vozaci-duznosnika-137811&ved=2ahUKEwjeqeCu_tL3AhUGM-wKHTsoAa0QFnoECBkQAQ&usg=AOvVaw11fx8-lPb0xJr155BphHLX

# data[].attributes.body
https://www.tportal.hr/vijesti/clanak/peovic-agencija-za-osiguranje-depozita-je-primjer-sukoba-interesa-i-korupcije-20220505

# data[].attributes.attachment_link.title
Peović: Agencija za osiguranje depozita je primjer sukoba interesa i korupcije

# data[].attributes.attachment_link.description
"Na čelu te agencije, u trećem je mandatu, Marija Hrebac, inače kažnjena za sukob interesa zbog nespojivih funkcija članice nadzornih odbora Croatia banke i Sunčanog Hvara", istaknula je Peović u raspravi o izmjenama zakona koji se usklađuje s EU direktivama.

# data[].attributes.body
https://www.rtl.hr/vijesti/hrvatska/hrvatska-medju-najgorima-u-eu-mislim-da-su-u-obitelji-svi-zaposleni-preko-veze-sramotno-je-reci-df0f7402-b9f2-11ec-8d66-0242ac130018

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Hrvatska je među najgorim zemljama Europske unije po percepciji i kontroli korupcije. Tome u prilog ne idu primjeri poput putovanja premijera i HDZ-ova izaslanstva u Helsinki, o čemu će za dva tjedna raspravljati središnje europsko antikorupcijsko tijelo.

Iako je dojam građana da se razina korupcije povećala unatrag tri godine, u tjednu svijesti o prijevarama i korupciji stručnjaci kažu - nije sve tako crno.

Plaćanje ispod stola, neučinkovito sudstvo, dobivanje posla preko veze - redovno je stanje u zemlji, ako se pita Hrvate.

"U mojoj obitelji su mislim svi zaposleni nepotizmom, tj. preko veze. Malo je sramotno to reći, ali da", rekla je Marijana iz Zagreba.

Tekst se nastavlja ispod oglasa

"Ono, zapošljavanje preko veze sam, naravno, čuo najviše u javnom sektoru, u jedinicima zdravstvene zaštite, po bolnicama", kazao je Marin iz Zagreba.

Takav je dojam za većinu. Je li i stvarnost takva - predsjednik GRECO-a, središnjeg europskog antikorupcijskog tijela kaže da nije.

"Situacija nije tako kako se često govori skandalozna, sumračna i depresivna. Razlog tome je što je broj onih koji su korupciju iskusili ili to javno rekli puno manji", rekao je predsjednik Skupine država protiv korupcije Vijeća Europe Marin Mrčela.

"Treba ohrabriti one koji žele prijaviti korupciju"

Ministar pravosuđa Dražen Bošnjaković kazao je kako "treba ohrabriti sve one koji žele prijaviti. Treba sve to analizirati... ono što dolazi iz policije... da je to teško, teško je".

Tekst se nastavlja ispod oglasa

No, kakva je poruka javnosti ako MUP zbog sumnje u otkrivanje teškog prekršaja drugog čovjeka policije Josipa Ćelića smjenjuje - zadarskog policajca? Jedan od alata za borbu protiv korupcije jest novi Zakon o zaštiti zviždača. Je li zaživio tek treba vidjeti. Uzor svima trebali bi biti visoki dužnosnici - s kojima sve više posla ima Povjerenstvo za odlučivanje o sukobu interesa.

"Nije lako raditi, nikad i nije bilo, vjerojatno, ali doista prepreke i komentari na koje nailazimo su, onako, neugodni", objasnila je predsjednica Povjerenstva za odlučivanje o sukobu interesa Nataša Novaković.

Izvještaj o Hrvatskoj pred GRECO-om će biti za dva tjedna, kao i slučaj '' Helsinki'', zbog čega im se Povjerenstvo obratilo.

"Mi kad ocijenimo stvarno stanje, onda izdajemo preporuku, država je dužna provesti preporuku, ne samo što je dužna nego zato što je to pristojno", kazao je Mrčela.

Tekst se nastavlja ispod oglasa

"Činjenica je da ih ništa ne obvezuje, ali s druge strane imamo ulazak u Schengen, koji nam je nešto što želimo postići, a onda moramo jačati Povjerenstvo. Sigurno ga nećemo jačati tako da ne poštujemo Zakon o sprječavanju sukoba interesa i da nismo transparetni", objasnila je Novaković.

Hrvatska je među najgorim zemljama Europske unije po percepciji i kontroli korupcije. Tome u prilog ne idu primjeri poput putovanja premijera i HDZ-ova izaslanstva u Helsinki, o čemu će za dva tjedna raspravljati središnje europsko antikorupcijsko tijelo.

Iako je dojam građana da se razina korupcije povećala unatrag tri godine, u tjednu svijesti o prijevarama i korupciji stručnjaci kažu - nije sve tako crno.

Plaćanje ispod stola, neučinkovito sudstvo, dobivanje posla preko veze - redovno je stanje u zemlji, ako se pita Hrvate.

"U mojoj obitelji su mislim svi zaposleni nepotizmom, tj. preko veze. Malo je sramotno to reći, ali da", rekla je Marijana iz Zagreba.

Tekst se nastavlja ispod oglasa

"Ono, zapošljavanje preko veze sam, naravno, čuo najviše u javnom sektoru, u jedinicima zdravstvene zaštite, po bolnicama", kazao je Marin iz Zagreba.

Takav je dojam za većinu. Je li i stvarnost takva - predsjednik GRECO-a, središnjeg europskog antikorupcijskog tijela kaže da nije.

"Situacija nije tako kako se često govori skandalozna, sumračna i depresivna. Razlog tome je što je broj onih koji su korupciju iskusili ili to javno rekli puno manji", rekao je predsjednik Skupine država protiv korupcije Vijeća Europe Marin Mrčela.

"Treba ohrabriti one koji žele prijaviti korupciju"

Ministar pravosuđa Dražen Bošnjaković kazao je kako "treba ohrabriti sve one koji žele prijaviti. Treba sve to analizirati... ono što dolazi iz policije... da je to teško, teško je".

Tekst se nastavlja ispod oglasa

No, kakva je poruka javnosti ako MUP zbog sumnje u otkrivanje teškog prekršaja drugog čovjeka policije Josipa Ćelića smjenjuje - zadarskog policajca? Jedan od alata za borbu protiv korupcije jest novi Zakon o zaštiti zviždača. Je li zaživio tek treba vidjeti. Uzor svima trebali bi biti visoki dužnosnici - s kojima sve više posla ima Povjerenstvo za odlučivanje o sukobu interesa.

"Nije lako raditi, nikad i nije bilo, vjerojatno, ali doista prepreke i komentari na koje nailazimo su, onako, neugodni", objasnila je predsjednica Povjerenstva za odlučivanje o sukobu interesa Nataša Novaković.

Izvještaj o Hrvatskoj pred GRECO-om će biti za dva tjedna, kao i slučaj '' Helsinki'', zbog čega im se Povjerenstvo obratilo.

"Mi kad ocijenimo stvarno stanje, onda izdajemo preporuku, država je dužna provesti preporuku, ne samo što je dužna nego zato što je to pristojno", kazao je Mrčela.

Tekst se nastavlja ispod oglasa

"Činjenica je da ih ništa ne obvezuje, ali s druge strane imamo ulazak u Schengen, koji nam je nešto što želimo postići, a onda moramo jačati Povjerenstvo. Sigurno ga nećemo jačati tako da ne poštujemo Zakon o sprječavanju sukoba interesa i da nismo transparetni", objasnila je Novaković.

# data[].attributes.attachment_link.title
Hrvatska među najgorima u EU: 'Mislim da su u obitelji svi zaposleni preko veze. Sramotno je reći...'

# data[].attributes.attachment_link.description
Hrvatska je među najgorim zemljama Europske unije po percepciji i kontroli korupcije. Tome u prilog ne idu primjeri poput putovanja premijera i HDZ-ova izaslanstva u Helsinki, o čemu će za dva tjedna raspravljati središnje europsko antikorupcijsko tijelo. Iako je dojam građana da se razina korupcije povećala unatrag tri godine, u tjednu svijesti o prijevarama i korupciji stručnjaci kažu - nije sve tako crno.

# data[].attributes.body
https://www.google.com/url?sa=t&source=web&rct=j&url=http://dnevnik.hr/tema/zaposljavanje%2Brodbine/&ved=2ahUKEwj8vML7_tL3AhWQjqQKHW40C_k4ChAWegQIBhAB&usg=AOvVaw2Dryfi2u9EySfyz3CT37f5

# data[].attributes.body
https://dnevnik.hr/vijesti/hrvatska/franjo-lucic-osudjen-zbog-pokusaja-podmicivanja-novinara---629505.html

# data[].attributes.attachment_link.title
Franjo Lucić osuđen zbog pokušaja podmićivanja novinara: Godinu dana zatvora zamijenili mu radom za opće dobro

# data[].attributes.attachment_link.description
Franjo Lucić osuđen je u srijedu za pokušaj podmićivanja novinara portala Telegram, Drage Hedla. Osuđen je na kaznu zatvora od godinu dana koja mu je zamijenjena radom za opće dobro.

# data[].attributes.body
https://www.google.com/url?sa=t&source=web&rct=j&url=https://balkans.aljazeera.net/amp/teme/2021/9/25/sto-je-manja-sredina-korupcija-je-prihvaceniji-nacin-zivota&ved=2ahUKEwivyKCo_9L3AhXS66QKHWSkBVAQFnoECB8QAQ&usg=AOvVaw3q2tnn93ackHJCLVFSYBkG

# data[].attributes.body
https://varazdinska-policija.gov.hr/vijesti/dvojac-osumnjicen-za-iznudu-nad-40-godisnjakom/35083

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Policijski službenici Policijske uprave varaždinske dovršili su kriminalističko istraživanje nad dvojicom muškaraca starosti 39 i 59 godina, zbog sumnje da su počinili kazneno djelo Iznude nad 40-godišnjakom.

Kako se sumnja, oni su od mjeseca travnja 2016. godine pa sve do 23. rujna 2021. godine, prema zajedničkom dogovoru i planu da sebi pribave znatnu protupravnu imovinsku korist, kontinuiranim zastrašivanjima, psihičkim pritiskom te višekratnom uporabom fizičke sile i ozbiljnim prijetnjama da će izravno napasti život ili tijelo 40-godišnjaka i članova njegove obitelji od strane 39-godišnjaka na poticaj 59-godišnjaka, prisilili 40-godišnjaka da im tijekom tog razdoblja isplati točno neutvrđeni iznos u gotovom novcu, a koji iznos svakako premašuje iznos od 500 000 kuna.

Uz navedeni iznos u gotovom novcu, prijavljeni su prema prethodnom dogovoru, zastrašivanjima, uporabom sile i prijetnje prisilili istog da proda vlastitu nekretninu u gradu Varaždinskim Toplicama za iznos od 30 000 eura te nakon toga novac pribavljen prodajom preda 39-godišnjaku, koji je od tog iznosa na ime svoje supruge kupio građevinsko zemljište u Vrsima za iznos od 20 000 eura, dok je za ostatak iznosa kupio teretno vozilo marke Citroen Yumpi.

Opisanim radnjama prijavljeni su za sebe pribavili znatnu nepripadnu imovinsku korist koja višestruko premašuje početno dugovanje - pozajmicu u iznosu od 54 000 kuna.

Navedeni su po završenom kriminalističkom istraživanju, uz kaznenu prijavu predani pritvorskom nadzorniku Policijske uprave varaždinske.

# data[].attributes.attachment_link.title
Dvojac osumnjičen za iznudu nad 40-godišnjakom

# data[].attributes.attachment_link.description
Policijski službenici Policijske uprave varaždinske dovršili su kriminalističko istraživanje nad dvojicom muškaraca starosti 39 i 59 godina, zbog sumnje da su počinili kazneno djelo Iznude nad 40-godišnjakom.

# data[].attributes.body
https://www.google.com/url?sa=t&source=web&rct=j&url=https://www.24sata.hr/amp/news/iznuda-daj-novac-ili-cu-otkriti-informacije-iz-tvoje-proslosti-418396&ved=2ahUKEwiV_6TL_9L3AhVPtKQKHayUABUQFnoECCQQAQ&usg=AOvVaw2GZlbHrLNhqTlYC7QVNUYl

# data[].attributes.body
https://www.nacional.hr/kotarski-mladi-u-hrvatskoj-sve-vise-prihvacaju-zaposljavanje-preko-veze-i-klijentelizam/

# data[].attributes.body
https://www.google.com/url?sa=t&source=web&rct=j&url=https://arhivanalitika.hr/blog/hrvatska-u-raljama-klijentelizma/&ved=2ahUKEwjC-IOYgNP3AhWuOOwKHYhDAUcQFnoECAsQAQ&usg=AOvVaw18tI9QoHPucmTynsLc9Yfg

# data[].attributes.body
https://www.google.com/url?sa=t&source=web&rct=j&url=http://www.hrvatskarijec.rs/vijest/A31899/Politicko-favoriziranje-javnog-sektora/&ved=2ahUKEwir6IjegNP3AhVRwKQKHQoHDSgQFnoECCQQAQ&usg=AOvVaw2dUtYQZ5D46YxbLdhdd9lf

# data[].attributes.body
https://www.7dnevno.hr/vijesti/otkrivena-nova-afera-sumnja-se-da-se-u-obnovi-favorizira-samo-jedna-tvrtka-evo-koja/

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Postoji sumnja da uvjeti niza natječaja dijela procesa obnove nakon obnove, a koje provodi Središnji državni ured za obnovu i stambeno zbrinjavanje, favoriziraju jednu tvrtku. Prema pisanju Večernjeg lista, to je tvrtka ITVZ d.o.o.

Direktoru te tvrtke Marijanu Županu priznaje se niz referenci dok se s druge strane, eliminiraju ostale tvrtke iz natječaja. To je navodno, kako je objavio Večernji, počelo davno prije obnove nakon potresa.

Na nedavnom natječaju za nabavu usluga tehničko-financijske kontrole projekta organizirane obnove u potresu oštećenih obiteljskih kuća u vlasništvu RH Središnji državni ured odredio je da cijena nosi 30 posto bodova, a iskustvo stručnjaka 70 posto, pri čemu se boduje broj objekata koje je stručnjak "odradio".

Nije određen maksimum objekata koji se boduje pa je potvrđena primjedba jednog od sudionika kako će takav kriterij, "u slučaju pojave nekog s nevjerojatno velikim brojem referenci", učiniti natječaj smiješnim. Posao je dobila tvrtka iTVZ d.o.o. Zagreb, u vlasništvu Tehničkog veleučilišta.

Marijan Župan na natječaj je prijavio čak 55.867 objekata kao svoje reference. iTVZ d.o.o. samouvjereno je ponudio na natječaju isti iznos kolika je bila procjena naručitelja, 3,577.500 kuna i uvjerljivo dobio posao, dok je druga tvrtka ponudila 450.000 kn nižu cijenu i uvjerljivo izgubila. Zbog 55.867 objekata iTVZ je dobio 96,23 od mogućih 100 bodova, a druga tvrtka tek 30,03 boda.

Zanimljivo je da je svih 55.867 objekata koje su mu priznate kao referenca, Župan odradio isključivo za Središnji državni ured za obnovu i njihove prednike. U Središnjem državnom uredu potvrdili su da je "od početka poslijeratne obnove 1997. godine za ovaj Ured i prednike ovog ureda tvrtka HIMK (preteča iTVZ-a) obavljala poslove kontrole u kojoj je imenovani stručnjak Marijan Župan bio glavni inženjer, odnosno voditelj tima", piše novinar Večernjeg lista Danijel Prerad.

# data[].attributes.attachment_link.title
OTKRIVENA NOVA AFERA? Sumnja se da se u obnovi favorizira samo jedna tvrtka, evo koja | 7dnevno

# data[].attributes.attachment_link.description
Postoji sumnja da uvjeti niza natječaja dijela procesa obnove nakon obnove, a koje provodi Središnji državni ured za obnovu i stambeno zbrinjavanje, favoriziraju jednu tvrtku. Prema pisanju Večernjeg lista, to je tvrtka ITVZ d.o.o. Direktoru te tvrtke Marijanu Županu priznaje se niz referenci dok se s druge strane, eliminiraju ostale tvrtke iz natječaja.

# data[].attributes.body
https://lidermedia.hr/sto-i-kako/sukob-interesa-iz-zakona-su-izostavljeni-mnogi-pa-i-ravnatelji-skola-dekani-vozaci-duznosnika-137811

# data[].attributes.body
https://www.vecernji.hr/vijesti/uskok-istrazuje-55-godisnjeg-policajca-primio-je-mito-za-laziranje-izvjesca-1420780

# data[].attributes.body
https://dorh.hr/hr/priopcenja/opcinsko-drzavno-odvjetnistvo-u-osijeku-ispitana-trojica-osumnjicenika-zbog-iznude-i

# data[].attributes.body
https://www.media.ba/bs/medijska-politika-regulativa/politicki-klijentelizam-i-mediji

# data[].attributes.body
https://www.jutarnji.hr/vijesti/hrvatska/pulska-vijecnica-s-gradonacelnikove-liste-optuzena-za-sukob-interesa-nikad-nisam-lobirala-za-taj-projekt-15145664

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Predstavnici pulskog IDS-a zatražili su u petak da vijećnica Ivana Mohorović s liste gradonačelnika Zoričića da ostavku jer je, kako tvrde, uhvaćena u sukobu interesa budući da je lobirala da tvrtka njezina muža bude angažirana u projektu gradnje vile s bazenima u četvrti Stoji.

Predsjednik pulskog IDS-a Daniel Deković i predsjednica Kluba vijećnika IDS-a u pulskom Gradskom vijeću Elena Puh Belci u petak su u izjavi za novinare zatražili ostavku vijećnice Nezavisne liste Filipa Zoričića, Ivane Mohorović, jer je, po njima, "uhvaćena u golemom sukobu interesa".

Nakon što je pulski gradonačelnik prije nekoliko dana za jedan portal izjavio da se ona izuzela od svake rasprave o Urbanističkom planu uređenja kompleksa Max Stoja s obzirom na to da je prema navodima nekih medija tvrtka njezina muža angažirana na projektu gradnje vile s bazenima na tom području, iz IDS-a tvrde kako je ipak izašlo na vidjelo da je vijećnica Mohorović "ne samo sudjelovala, već žustro lobirala da grad donese odluku kojom bi tvrtka njezina supruga preko noći zaradila nekoliko milijuna kuna".

"Njezino opravdanje da se izuzela od svake rasprave o temi Urbanističkog plana uređenja Max Stoja na trenutak se činilo da može proći ispod radara, ali gradonačelnik i vijećnica Mohorović su na koncu sami sebi skočili u usta. Zoričić i Mohorović mogu se služiti ne znam kakvim verbalnim akrobacijama, ali to je školski primjer sukoba interesa i pogodovanje pojedincima po političkom ključu", poručio je predsjednik pulskog IDS-a Daniel Deković, ocjenjujući kako se u tom slučaju radi o ozbiljnoj aferi, "vidljivoj iz aviona".

Zato u IDS-u smatraju da vijećnica Mohorović već danas mora dati ostavku na mjesto vijećnice.

"Njezina upletenost u tom slučaju koji ne miriše nimalo dobro je jasna i zaslužuje, u sportskom žargonu, izravno isključenje. Taj slučaj nije sigurno na čast ostalim vijećnicima Nezavisne liste Filipa Zoričića, koji su šutnjom očito pregazili sve vrijednosti za koje se deklariraju", istaknuo je Deković.

Dodao je kako se nakon te "posljednje laži i blago rečeno mutnih poslova" postavlja pitanje može li se uopće vjerovati gradonačelniku Pule, čija bliska suradnica, dok on, kako je rekao, neumorno viče "drž' te lopova", preko noći želi staviti u džep milijune i milijune kuna.

Deković i Puh Belci pozvali su ostale političke stranke u Puli da poput IDS-a "zauzmu jednako jasnu poziciju i zatraže smjenu Zoričićeve vijećnice".

Na upit novinara o poziciji IDS-a u vezi s Urbanističkim planom uređenja Max Stoje, istaknuli su kako to područje treba obogatiti i valorizirati kvalitetnim javnim sadržajem.

"Postavlja se pitanje na koji način. Sve dok smo bili uvjereni da su to čisti poslovi, naša podrška nije bila upitna. Sad, kad vidimo da pojedinci iz vladajuće većine žele preko ovog, načelno kvalitetnog projekta ostvariti privatne interese, nama u IDS-u Pula ne pada na pamet sudjelovati u tome. Sve dok se taj projekt ne raščisti u potpunosti, bit ćemo suzdržani", poručili su iz IDS-a.

# data[].attributes.attachment_link.title
Pulska vijećnica s gradonačelnikove liste optužena za sukob interesa: 'Nikad nisam lobirala za taj projekt'

# data[].attributes.attachment_link.description
Predstavnici pulskog IDS-a zatražili su u petak da vijećnica Ivana Mohorović s liste gradonačelnika Zoričića da ostavku jer je, kako tvrde, uhvaćena u sukobu interesa budući da je lobirala da tvrtka njezina muža bude angažirana u projektu gradnje vile s bazenima u četvrti Stoji.

# data[].attributes.body
https://m.vecernji.hr/amp/vijesti/nepotizam-na-fakultetu-na-agronomiji-radi-70-rodjaka-278151

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
obiteljske veze

Dekan je oženjen izvanrednom profesoricom, predstojnik zavoda svojom tajnicom, otac je profesor, a sin asistent...

Suprug je dekan, a supruga izvanredna profesorica na istom fakultetu. Suprug je predstojnik zavoda, a supruga tajnica tog istog zavoda. Otac je redoviti profesor, a sin znanstveni novak na istom fakultetu...

Primjeri su to rodbinskih veza na Agronomskom fakultetu u Zagrebu koje su, prema izvorima Večernjeg lista i podacima kojim raspolažemo, na toj znanstvenoj ustanovi vrlo razgranate.
Teta, nećak i njegova žena
Prema podacima koje smo dobili od naših izvora s Agronomskog fakulteta, najmanje 70 zaposlenika toga fakulteta u rodbinskim je odnosima, no za još tridesetak osoba naši izvori vjeruju da su rodbinski povezane.

Dekan Agronomskog fakulteta Davor Romić oženjen je tako Marijom Romić, koja je izvanredna profesorica na tom fakultetu. Tomislav Treer predstojnik je Zavoda za ribarstvo, pčelarstvo i specijalnu zoologiju, a supruga Željka Treer njegova je tajnica. Roman Safner redoviti je profesor na Agronomskom fakultetu, a njegov sin Toni Safner znanstveni je novak.

Dobro upućeni u zbivanja na Agronomskom fakultetu kažu da su voditeljice referade na tom fakultetu zaposlile svoju djecu kao znanstvene novake, profesori svoje kćeri i sinove kao stručne suradnike ili asistente, a čak su domaćica fakulteta i ekonom u bračnom odnosu.

Profesori i predstojnici zavoda na Agronomskom fakultetu zapošljavaju kod sebe i svoje nećake i njihove supruge pa tako, primjerice, u Zavodu za poljoprivrednu tehnologiju, koji vodi Tajana Krička, kao docent radi njezin nećak Neven Voća i njegova supruga Sandra Voća.

Od 70 rodbinskih povezanih zaposlenika na Agronomskom fakultetu, neki su u međuvremenu promijenili posao ili otišli u mirovinu, no iz popisa je, kažu naši izvori, vidljivo da su mnogi bračni drugovi, njihova djeca i rođaci u nekom razdoblju radili na tome fakultetu, a velika većina njih i dalje ondje radi. Natječaji za radna mjesta na Agronomiji formalno su javni, tvrde naši izvori, ali se uvjeti za primanje u radni odnos odrede tako da im može udovoljiti samo točno određena osoba.
"Pitam za rodbinske veze"
Dekan Romić, pak, tvrdi da znatan dio osoba s popisa koji smo mu pokazali već niz godina nisu djelatnici fakulteta te da su neki od njih stupili u brak kao djelatnici fakulteta. Za sebe i svoju suprugu Romić nam je rekao da su se upoznali na Agronomiji.

"Kad je riječ o tvrdnji o namještanju uvjeta natječaja, u mom mandatu dekana gotovo da nije bilo slučaja prigovora na postupak izbora kandidata. U slučajevima kada sam osobno bio u prilici razgovarati s kandidatima za određenu poziciju, tražio sam da se očituju jesu li u rodbinskim odnosima s nekim od zaposlenika fakulteta", tvrdi Romić te dodaje da se postupak izbora u nastavno-znanstvena i stručna zvanja provodi javnim postupkom, a odluku donosi povjerenstvo.

Popis djelatnika zagrebačkoga fakulteta u rodbinskim vezama pročitajte u današnjem tiskanom izdanju Večernjeg lista

Prilagodi postavke kolačića

# data[].attributes.attachment_link.title
Nepotizam na fakultetu: Na Agronomiji radi 70 rođaka

# data[].attributes.attachment_link.description
obiteljske veze Dekan je oženjen izvanrednom profesoricom, predstojnik zavoda svojom tajnicom, otac je profesor, a sin asistent... Suprug je dekan, a supruga izvanredna profesorica na istom fakultetu. Suprug je predstojnik zavoda, a supruga tajnica tog istog zavoda. Otac je redoviti profesor, a sin znanstveni novak na istom fakultetu...

# data[].attributes.body
https://www.posao.hr/articles_all.php?ID=16&page=0

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Koliko u Hrvatskoj vrijedi posao i koliko je teško doći do njega, najbolje govori podatak da bi čak 30% ispitanika pristalo na plaćanje mita u zamjenu za zaposlenje - pokazalo je istraživanje "Platiti za posao?" internetskog portala Posao.hr kojime se željelo saznati u kojoj je mjeri u Hrvatskoj izražena korupcija prilikom zapošljavanja.

Istraživanjem portala www.posao.hr željelo se ispitati koliko je građana bilo u situaciji da su ih budući poslodavci ili nadređeni tražili mito kako bi dobili posao i koliko je posloprimaca spremno platiti za posao. U istraživanju je sudjelovalo 854 ispitanika (59% žena i 41% muškaraca) u najvećem broju (61%) dobi od 25 do 34 godine. Prema županijama, najveći broj ispitanika dolazi iz Zagreba i Zagrebačke (39%), Splitsko-dalmatinske (12%), Osječko-baranjske (9%) i Primorsko-goranske (9%) županije.

Prema indeksu koji mjeri precepiju korumpiranosti, Hrvatska između 146 zemalja u svijetu zauzima 67. mjesto, a pod pojmom korupcije smatra se svaki oblik zlouporabe ovlasti radi osobne ili skupne koristi bilo da se radi o javnom ili privatnom sektoru, te nuđenje odnosno traženje mita. U zemlji s više od 291 000 nezaposlenih dobiti posao je vrlo teško, a budući da se na natječaje za jedno radno mjesto kandidira i po stotinu kandidata, mogućnost dobivanja posla vrlo je mala. Uz 30% ispitanika koji bi pristalo platiti mito u zamjenu za posao, njih 45% to ne bi učinilo, a samo bi 25% prijavilo korumpiranog poslodavca/nadređenog.

Prema saznanjima posloprimaca koji su sudjelovali u istraživanju internetskog portala Posao.hr pokazalo se da se za posao u Hrvatskoj plaća iznos veći od 10 000 kn (54%), 20% ispitanika je mišljenja da se novčani iznos kreće između 5 i 10 000 kuna, a 15% je mišljenja da se iznos mita kreće od 1 000 do 5 000 kuna.

Iako je Kaznenim zakonom Republike Hrvatske za davanje mita predviđena novčana kazna ili kazna do jedne godine zatvora (predviđena zatvorska kazna za primanje mita je kazna zatvora u trajanju od tri mjeseca do tri godine), čak 28% ispitanika je izjavilo kako su barem jednom platili nekome kako bi dobili posao. S druge strane, od 29% ispitanika traženo je mito (na direktan ili indirektan način) odnosno određena financijska sredstva kako bi poslodavci zaposlili baš njih.

Internetsko istraživanje "Platiti za posao?" kometirao je i Zorislav Antun Petrović, predsjednik udruge Transprency International Hrvatska - nevladine organizacije posvećene povećavanju vladine odgovornosti i suzbijanju međunarodne i nacionalne korupcije. "Rezultati ankete koju je proveo internet portal www.posao.hr ukazuju koliko je još dug put do svođenja korupcije u Hrvatskoj u podnošljive okvire. Sam podatak da je 30 posto ispitanika spremno platiti mito da bi došli do radnog mjesta pokazuje, pored njihove želje za zapošljavanjem, da imaju malo vjere u svoje sposobnosti ili u objektivnost sustava odlučivanja".

Podmićivanje za dobivanje posla u Hrvatskoj je postalo gotovo normalno i društveno tolerirano, najčešće zbog velikog broja konkretnih slučajeva korupcije za koju posloprimci saznaju iz vlastitog iskustva ili iskustava njima bliskih ljudi. Kao djelatnosti u kojima je korupcija prilikom zapošljavnja najviše izražena, sudionici istraživanja naveli su državnu službu i upravu (38%), ekonomiju i financije (14%), administrativne djelatnosti (11%), menadžement i upravljanje (7%) i zdravstvo (6%).

"Ne treba zaboraviti koliko je državni sektor značajan i učinkovit kada je riječ o privlačenju stranih ulaganja" dodao je Petrović i posebnu zabrinutost izrazio zbog činjenice da više od 1/3 ispitanika smatra kako je državna služba i uprava najkorumpriranija djelatnost u domeni zapošljavanja. Po sektorima, čak 56% ispitanika u prepoznalo je korupciju prilikom zapošljavanja većinom u državnom sektoru, 35% smatra da je korupcija u jednakoj mjeri zastupljena u državnom i u privatnom sektoru, a samo je 9% onih koji misle da se korupcija češće događa u privatnom sektoru.

Koji su elementi presudni za dobivanje posla? Prema istraživanju internetskog portala Posao.hr, čak 49% ispitanika izdvojilo je kako su za dobavljanje posla ključne veze i poznanstva, 26% spremnost na plaćanje mita, 16% navelo je radno iskustvo, 5% obrazovanje dok je 4% mišljenja da je sreća presudna za dobivanje posla.
Listopad 2005.

# data[].attributes.attachment_link.title
Korupcija prilikom zapošljavanja - 30% tražitelja posla platila bi mito u zamjenu za posao

# data[].attributes.attachment_link.description
Istraživanjem portala www.posao.hr željelo se ispitati koliko je građana bilo u situaciji da su ih budući poslodavci ili nadređeni tražili mito kako bi dobili posao i koliko je posloprimaca spremno platiti za posao. U istraživanju je sudjelovalo 854 ispitanika (59% žena i 41% muškaraca) u...

# data[].attributes.body
https://dorh.hr/hr/priopcenja/opcinsko-drzavno-odvjetnistvo-u-zagrebu-ispitan-36-godisnjak-zbog-pokusaja-iznude-i

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Postoji osnovana sumnja da je okrivljeni 36-godišnjak od 30. rujna 2020. do 5. listopada 2020. u Zagrebu, s nakanom da se znatnije nepripadno materijalno okoristi, koristeći svoj mobilni telefon otvorio adresu elektroničke pošte, te na adresu elektoriničke pošte oštećenice poslao poruku u kojoj kritizira njen rad i traži da mu uplati 100.000,00 eura u kriptovaluti. Okrivljenik je pritom oštećenici uputio ozbiljne prijetnje ukoliko mu novac ne uplati do određenog datuma ili ga prijavi policiji. Takvo postupanje okrivljenika izazvalo je kod oštećenice bojazan za njen život i život njoj bliskih osoba.
Državno odvjetništvo je, nakon provedene dokazne radnje ispitivanja okrivljenika, podnijelo sucu istrage Županijskog suda u Zagrebu prijedlog za određivanjem istražnog zatvora protiv okrivljenika zbog opasnosti od bijega (članak 123. stavak 1. točka 1. Zakona o kaznenom postupku) i zbog opasnosti od ponavljanja kaznenog djela (članak 123. stavak 1. točka 3. Zakona o kaznenom postupku). Sudac istrage Županijskog suda u Zagrebu prihvatio je prijedlog ovog državnog odvjetništva i okrivljeniku odredio istražni zatvor po predloženim zakonskim osnovama.

# data[].attributes.attachment_link.title
Općinsko državno odvjetništvo u Zagrebu Ispitan 36-godišnjak zbog pokušaja iznude i određen istražni zatvor | DORH

# data[].attributes.attachment_link.description
Općinsko državno odvjetništvo u Zagrebu provelo je dokaznu radnju ispitivanja u svojstvu okrivljenika državljanina Republike Slovenije i Republike Hrvatske (1984.) zbog postojanja osnovane sumnje da je počinio kazneno djelo iznude u pokušaju iz članka 243. stavak 1. i 2. u svezi s člankom 34. Kaznenog zakona. (7. 10. 2020.)

# data[].attributes.body
https://m.vecernji.hr/vijesti/korupcija-i-klijentelizam-okidac-za-odlazak-mladih-1472989#social_share_mobile

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Pandemija će proći, ali kakva će Hrvatska ostati nakon nje? Ne mislimo pritom samo na žrtve pandemije, nego i na budućnost zemlje u kojoj su djeca i mladi do 19 godina manjina. O kakvom razvoju mogu govoriti političke elite u državi u kojoj pretežno živi stanovništvo u zreloj srednjoj i staračkoj dobi i u kojoj je, prema procjeni Državnog zavoda za statistiku, samo 774,8 tisuća djece i mladih do 19 godina i čak 862,9 tisuća starijih od 65 i više godina!? Usto, ovogodišnji popis stanovništva mogao bi pokazati još gore stanje jer su mladi i djeca s obiteljima ti koji su se pretežno iseljavali, a mnogi od njih nisu se odjavili.

Okupljanje u centru grada FOTO Opet party ispred HNK u Zagrebu. Mladi se zabavljali uz glazbu i alkohol

Postojeće generacije umirovljenika mogu još računati na mizerne mirovine i pristojnu zdravstvenu skrb, ali građani srednje dobi neće moći računati ni na to ako se javne politike drastično ne promijene. Država nam ne daje ništa besplatno, mirovinske i zdravstvene fondove pune radnici, a ostalo se krpa zaduživanjem i jasno je da sutra u zemlji u kojoj je mladih sve manje dugove neće imati tko vraćati, niti će imati tko puniti te fondove. A i dobar dio današnjih maloljetnika otići će sutra u uređenija društva ne promijeni li se način upravljanja zemljom i ne presiječe klijentelističko-korupcijski lanac. A većina nas koji smo danas u srednjoj dobi platit ćemo ceh nečinjenja političkih elita i s njima povezanih kasta kojima je zbog osobnih interesa i povlastica bio cilj održati status quo. U uređenim državama dobrobit djece i mladih je cilj javnih politika i prema njima se sve ravna s jasnom računicom da samo djeca sutra mogu osigurati budućnost.

Trznut ćemo se tek kad se mnoge škole ugase jer smo samo u osam godina izgubili više od 65 tisuća učenika, a najavljena cjelodnevna nastava samo će nakratko spasiti radna mjesta, ali neće povećati broj djece. Kao društvo koje voli licemjerno grebati po površini, mi brigu za mlade pokazujemo tako da imamo razumijevanja za hrpe smeća ostavljene ispred HNK, a u bitnom politiku dobrobit djece i mladih i njihovih obitelji ne zanima. Tko će ostati u Hrvatskoj? Građani lošeg zdravlja, prestari da odu, i starci koji životare s mizernim mirovinama i povlaštene kaste.

NENORMALNE OKOLNOSTI Navala na psihijatre: Mladi gube ambicije, djeca imaju noćne more

Nije slučajno što naši građani ne dočekaju ni šezdesetu dobrog zdravlja. Iluzija je da će nam sutra budućnost osigurati uvoz jeftine radne snage kakva nam jedino i dolazi.

# data[].attributes.attachment_link.title
Korupcija i klijentelizam okidač za odlazak mladih

# data[].attributes.attachment_link.description
Pandemija će proći, ali kakva će Hrvatska ostati nakon nje? Ne mislimo pritom samo na žrtve pandemije, nego i na budućnost zemlje u kojoj su djeca i mladi do 19 godina manjina.

# data[].attributes.body
https://ivijesti.hr/favoriziranje-ids-a-u-glasu-istre-jesu-li-novinari-glasa-istre-bili-u-pravu/

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
U razdoblju od 9. travnja do 14. svibnja 2021. porečki gradonačelnik Loris Peršurić je u Glasu Istre bio prisutan sa čak 17 članaka, odnosno, u tih 35 dana Peršurić se u Glasu Istre u prosjeku predstavljao svaki drugi dan, nerijetko na naslovnici i s obiljem fotografija. U tom istom razdoblju, Vladimir Sladonja, protukandidat SDP-a pojavio se u tom listu tri puta, a nezavisni kandidat Maurizio Zennaro jedanput.
Glas Istre i favoriziranje kandidata IDS-a
Je li Glas Istre favorizirao kandidate IDS-a tijekom predizborne kampanje za lokalne izbore? Robert Frank, glavni urednik Glasa Istre tvrdi da nije, dok novinari Glasa Istre, koji su digli glas zbog favoriziranja kandidata IDS-a i zbog toga dobili izvanredne otkaze, naravno, tvrde da je. Tko je u pravu?

U medijskom smislu predizborno pozicioniranje Glasa Istre traje već duže vrijeme, a doživio je vrhunac prilikom sučeljavanja Elene Puh Belci (IDS) i Filipa Zoričića (Nez), kandidata za gradonačelnika Pule, voditelj sučeljavanja bio je Robert Frank, glavni urednik Glasa Istre. Po mišljenju novinara Glasa Istre, koji su svoje stavove iznijeli javno i zbog toga dobili izvanredne otkaze, Robert Frank je tijekom sučeljavanja favorizirao kandidatkinju IDS-a, Elenu Puh Belci, a ista politika favoriziranja vodila se i u tiskanom izdanju prema drugim kandidatima IDS-a.

Kakvo je bilo stanje u drugim istarskim gradovima po pitanju favoriziranja kandidata IDS-a u odnosu na druge kandidate i druge političke opcije? Jesu li svi kandidati dobili isti medijski prostor u najvažnijem istarskom tisku?

Dovoljno je malo istražiti i veoma lako možemo dobiti odgovore na postavljena pitanja, a mi smo istražili i usporedili medijski prostor koji su u Glasu Istre dobili kandidati za gradonačelnika Poreča.
Koliko su kandidati za gradonačelnika Poreča bili prisutni u Glasu Istre ?
U Poreču su se za funkciju gradonačelnika nadmetali: Vladimir Sladonja (SDP), Maurizio Zennaro (Nez) i Loris Peršurić (IDS). Za pisanje ovog članka koristili smo se Google tražilicom i nekim objavama sa Facebook-a, a s kandidatom Mauriziom Zennarom smo i razgovarali.

Vladimir Sladonja (SDP) prvi je krenuo s predizbornom kampanjom 14. veljače 2021. Glas Istre mu poklanja medijsku pozornost objavom članka: VLADIMIR SLADONJA KANDIDAT JE SDP-a ZA GRADONAČELNIKA. Sladonja dobiva opet prostor u Glasu Istre tek 1. travnja, i priliku da se obrani od nespretno/nesretne izjave koja je dotakla najvažniju sporednu stvar na svijetu, a to je nogomet, odnosno najava gradnje nogometnog kampusa, za što je Sladonja u predizbornoj kampanji predlagao odgodu. U medijskom promidžbenom smislu, članak od 1. travnja: SPORT VS. POLITIKA: Porečki nogometni kampus među glavnim PREDIZBORNIM TEMAMA U POREČU, Sladonji je nanio više štete nego koristi.

Objavom članka 8 svibnja 2021.g.: Sladonja (SDP): Vratit ću u gradsko vlasništvo zemljište koje su nam otele turističke tvrtke zaključava se medijski prostor koji je Glas Istre posvetio Sladonji.
Je li zbog Eda Kosa i Ivana Jakovčića stopirana objava plaćenog članka u Glasu Istre?
No, to nije sve jer je kandidat porečkog SDP-a dogovorio s marketingom Glasa Istre plaćeni članak. Sladonja je poslao marketingu Glasa Istre kratki članak u kojemu objašnjava zašto se odlučio kandidirati. Uplatio je ono što je marketinška služba zahtijevala no, objava plaćenog članka je stopirana, piše Elio Velan na Facebook stranici kandidata porečkog SDP-a.

Sladonja u članku, koji je Glas Istre odbio objaviti, spominje i Eda Kosa, a namjera Sladonje je, kako piše u članku: suprotstaviti se hobotnici, sivoj vrhuški IDS-a. Pratim predugo kako ljudi poput Eda Kosa, Ivana Jakovčića i njima slični, pletu poslovne mreže da ne bih znao kakvu su kupolu moći izradili. Mladi Peršurić je njihov proizvod, fasada, konce drže i dalje isti ljudi koji su unakazili ugled mog Poreča, piše Sladonja i zaključuje: Obzirom da su IDS preuzeli ljudi kao Edo Kos želim vjerovati da postoji "kritična masa " ljudi koja će se suprotstaviti toj hobotnici i zato sam se kandidirao za gradonačelnik a.

Možda su upravo te teške riječi upućene moćnim ljudima IDS-a zaustavile objavu članka, a možda i dobri odnosi glavnog urednika Glasa Istre s porečkim političkim moćnicima?

Maurizio Zennaro (Nez) najavio je sudjelovanje na lokalnim izborima sa kandidacijskom listom 15. ožujka, a kandidaturu za gradonačelnika 8. travnja.

"Održane su konferencije za tisak i poslana su priopćenja novinarskim kućama, uključujući i redakciju Glasa Istre", rekao nam je Zennaro. "Međutim, Glas Istre nije objavio naša priopćenja pa smo 13. travnja uputili Prigovor redakciji Glasa Istre, glavnom uredniku Robertu Franku i na znanje Hrvatskom novinarskom društvu i predsjedniku društva Hrvoju Zovku."

"Istog dana dobio sam SMS poruku od Borisa Bilasa, novinara Glasa Istre, u kojoj je pisalo da ga je Robert Frank zamolio da mi se javi. Čuli smo se i uslijedio je intervju koji je Glas Istre objavio 18. travnja i to na tri stranice i to je sav medijski prostor koji nam je Glas Istre posvetio tijekom kampanje, unatoč tome što smo uredno nastavili slati priopćenja o našim predizbornim aktivnostima i to 24. i 30. travnja te 7 i 12. svibnja", rekao nam je Zennaro.

Zennaro je u Glasu Istre prisutan još 10. svibnja, spominje se u članku: Predizborna rasprava s istarskim političarima o mladima i obrazovanju, kao sudionik rasprave koju je organizirao Radio Rojc i 12. svibnja u članku Vijeće Autohtone talijanske nacionalne manjine istarske županije ima svog favorita za zamjenika župana.

Kandidat IDS-a za gradonačelnika Poreča, Loris Peršurić, zadnji je najavio kandidaturu za gradonačelnika Poreča i Glas Istre 9. travnja objavljuje članak: (1) IDS predstavio kandidate u tri jedinice lokalne samouprave.

Pa slijede članci:

(2) 10. travnja LORIS PERŠURIĆ (IDS) objavio svoju rekandidaturu za porečkog gradonačelnika

(3) 20. travnja LORIS PERŠURIĆ (IDS) PREDSTAVIO PRVI DIO SVOG PROGRAMA ZA POREČ Prioritet je kanalizacijska mreža u okolnim naseljima, obnova ceste LaCop - Parens te lokalna međuobilaznica

(4) 24. travnja: LORIS PERŠURIĆ: Brendiranje Poreča kao grada kulture i povijesti

(5) 28. travnja: Aktualni gradonačelnik predstavio treću točku svog izbornog programa. POREČ ĆE NASTAVITI BITI JEDAN OD PET GOSPODARSKI NAJAČIH GRADOVA UZEMLJI

(6) 4. svibnja: LORIS PERŠURIĆ: Imam tim, konkretan program i snagu nastaviti s projektima koji će rezultirati još većim napretkom i jednakim razvojem svih mjesnih odbora

(7) 5. svibnja: Loris Peršurić predstavio četvrtku točku programa: "POREČ - GRAD KOJI BRINE O SVOJIM GENERACIJAMA".

(8) 8. svibnja: PERŠURIĆ PREDSTAVIO DIO PROGRAMA O MLADIMA I SPORTU i 14. svibnja, dan prije predizborne šutnje i šlag na kraju s devetim člankom : Aktualni gradonačelnik Poreča ove nedjelje ide na izbore i računa na još jedan četverogodišnji mandat. LORIS PERŠURIĆ: NAPRAVILI SMO PUNO, ALI PRED NAMA IMA JOŠ DOSTA POSLA

No, ipak je Peršurić bio aktualni gradonačelnik Poreča pa mu stoga Glas Istre dodjeljuje medijski prostor i po toj osnovi i na prozivku o derutnom stanju i ruglu autobusnog kolodvora slijedi odgovor člankom od 31. ožujka: (10) RUGLO U CENTRU POREČA: Grad želi graditi novi autobusni kolodvor

Pa slijede članci:

(11) 7. travnja: JEDINSTVEN U HRVATSKOJ: Poreč u dvije godine ima 20 posto više djece u vrtićima i školama

(12) 13. travnja: INFLACIJA ŠOPING CENTARA U POREČU Grad je postao šoping meka, a trgovci zadovoljno trljaju ruke

(13) 16. travnja: Kod Poreča se gradi izuzetno važan sustav za poljoprivredu VRIJEDAN VIŠE OD 100 MILJUNA KUNA

(14) 22. travnja: Vlasnici derutnog zdanja koje narušava vizuru gradskog središta spremni su krenuti u uređenje

(15) 30. travnja: Svečanošću obilježen Dan Grada Poreča, laureati Adriano Ukušić i Denis Bernobić

(16) 3. svibnja: DAN GRADA POREČA I DAN OSLOBOĐENJA: Grad u kojem kvaliteta života raste iz godine u godinu

(17) 6. svibnja: NAPREDUJE IZGRADNJA PROČISTAČA POREČ-JUG Gradi se kanalizacijska mreža u St. Amoroso te kolektor Fuškulin - Jasenovica

Provjerili smo financijsko izvješće i troškove predizborne kampanje Lorisa Peršurića i ustanovili da gradonačelnik Poreča nije usmjerio financijska sredstva za plaćene članke ili za oglašavanje u Glasu Istre, za razliku od Borisa Miletića.

Kao što smo u uvodu ovog članka napisali, veoma ćemo lako odgovoriti na pitanje je li Glas Istre favorizirao kandidate IDS-a tijekom zadnje predizborne kampanje? Barem što se Poreča tiče odgovor je kristalno jasan! Da, Glas Istre je favorizirao kandidata IDS-a i novinari Glasa Istre, kojima je uručen izvanredni otkaz govore istinu i u pravu su i ako ovaj članak može poslužiti časnim i hrabrim novinarima Glasa Istre u dokazivanju činjenica biti ćemo zbog toga iznimno sretni i ponosni.

Podrška novinarkama Chiari Bilić, Danijeli Bašić Palković i Borki Petrović te novinaru Zoranu Angeleskom. (iV)

# data[].attributes.attachment_link.title
FAVORIZIRANJE IDS-a U GLASU ISTRE! JESU LI NOVINARI GLASA ISTRE BILI U PRAVU? - iVijesti

# data[].attributes.attachment_link.description
U razdoblju od 9. travnja do 14. svibnja 2021. porečki gradonačelnik Loris Peršurić je u Glasu Istre bio prisutan sa čak 17 članaka, odnosno, u tih 35 dana Peršurić se u Glasu Istre u prosjeku predstavljao svaki drugi dan, nerijetko na naslovnici i s obiljem fotografija.

# data[].attributes.body
https://www.google.com/url?sa=t&rct=j&q=&esrc=s&source=web&cd=&cad=rja&uact=8&ved=2ahUKEwiD4K7dstP3AhVtlosKHczuDIsQFnoECC8QAQ&url=https%3A%2F%2Fwww.tportal.hr%2Fvijesti%2Fclanak%2Fuzivo-oporba-zatrazila-niz-stanki-povjerenstvo-za-sukob-interesa-zelite-svesti-na-catu-drago-povjerenstvo-pocivali-vi-u-miru-20211130&usg=AOvVaw1TEd_Nx06pjtrvc2DXQZZb

# data[].attributes.body
https://www.google.com/url?sa=t&rct=j&q=&esrc=s&source=web&cd=&cad=rja&uact=8&ved=2ahUKEwj54LOFs9P3AhWSy4sKHchdDSYQFnoECBsQAQ&url=https%3A%2F%2Fwww.tportal.hr%2Fvijesti%2Fclanak%2Fnjemacki-mediji-bruje-o-nepotizmu-u-gradskoj-upravi-zagreba%2Fprint&usg=AOvVaw2-ATyp0wm2bgm_hmKWfl8d

# data[].attributes.body
https://www.google.com/url?sa=t&rct=j&q=&esrc=s&source=web&cd=&cad=rja&uact=8&ved=2ahUKEwjKyp2Ys9P3AhXF-ioKHTYqAegQFnoECAgQAQ&url=https%3A%2F%2Fwww.vecernji.hr%2Fvijesti%2Fs-2000-eura-pokusali-podmititi-profesoricu-matematike-1137242&usg=AOvVaw2_LIdf3-YFZMmXtlGGEywr

# data[].attributes.body
https://www.google.com/url?sa=t&rct=j&q=&esrc=s&source=web&cd=&cad=rja&uact=8&ved=2ahUKEwip-tWzs9P3AhXks4sKHZR3C40QFnoECCsQAQ&url=https%3A%2F%2Fwww.vecernji.hr%2Fvijesti%2Fdva-mjeseca-iznudivali-35-godisnjaka-na-ime-nepostojeceg-duga-1554285&usg=AOvVaw0XyRnt_ab0ou5SY3aGHA42

# data[].attributes.body
https://www.google.com/url?sa=t&rct=j&q=&esrc=s&source=web&cd=&cad=rja&uact=8&ved=2ahUKEwiT-pb1s9P3AhWXzYsKHcYoCuEQFnoECAoQAQ&url=https%3A%2F%2Fwww.jutarnji.hr%2Fvideo%2Fnews%2Fnobilo-iznenadili-biste-se-koliko-je-klijentelizam-prisutan-u-pravosudu-taj-sustav-treba-razbiti-15057172&usg=AOvVaw1aC3qkmVDi2HEYpszvSnr5

# data[].attributes.body
https://www.google.com/url?sa=t&rct=j&q=&esrc=s&source=web&cd=&cad=rja&uact=8&ved=2ahUKEwi6lPXltNP3AhXvsYsKHYIkCvMQFnoECAUQAQ&url=https%3A%2F%2Fslobodnadalmacija.hr%2Fsplit%2Fsitna-korupcija-u-obrazovanju-djeca-uglednika-u-skoli-su-favorizirana-249269&usg=AOvVaw0aAANJ_N50K_5Ytf6eyNmG

# data[].attributes.body
https://www.index.hr/vijesti/clanak/Hrvatska-u-borbi-protiv-korupcije-i-sukoba-interesa-stoji-losije-nego-2004/655672.aspx

# data[].attributes.body
https://www.index.hr/vijesti/clanak/tako-to-radi-hdzov-zupan-jedan-sin-u-drzavnoj-firmi-drugi-u-zupanijskoj/2091024.aspx

# data[].attributes.body
https://danica.hr/vozacica-podmitila-policajca-s-500-kuna-pa-ga-odmah-prijavila-za-mito/

# data[].attributes.body
https://www.index.hr/vijesti/clanak/izmislio-dug-pa-mladicu-uzeo-auto-i-vozio-ga-mjesecima/2121145.aspx

# data[].attributes.body
https://www.podgora.hr/images/sadrzaj/sukob_interesa.jpg#joomlaImage://local-images/sadrzaj/sukob_interesa.jpg?width=400&height=225

# data[].attributes.body
https://pointenovinessmb.com/2018/11/26/nepotizam-jedan-od-gorucih-problema-nasega-drustva/

# data[].attributes.body
https://hrcak.srce.hr/222428

# data[].attributes.body
https://www.odvjetnik-strniscak.hr/odvjetnik/iznuda-i-kazneni-zakon/

# data[].attributes.body
https://www.portalnovosti.com/leksikon-tranzicije-klijentelizam

# data[].attributes.body
https://www.tportal.hr/vijesti/clanak/nepotizam-i-klijentelizam-na-pravnom-fakultetu-u-splitu-20201202

# data[].attributes.body
https://www.womeninadria.com/favoriziranje-na-poslu/

# data[].attributes.body
https://www.tportal.hr/vijesti/clanak/kurzu-se-opasno-ljulja-fotelja-koalicijski-partneri-se-okrecu-od-njega-nakon-afere-20211007

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Predsjednik Nacionalnog vijeća za praćenje provedbe Stategije suzbijanja korupcije Željko Jovanović zamjera Vladi što je naumila da Krešimir Ćosić, unatoč problemu dosadašnjeg sukoba interesa u NO-u HEP-a, preuzme čelnu funkciju predsjednika svih nadzornika.

Jovanović problematizira taj Vladin potez te tvrdi da Ćosić, koji je dosad bio zamjenik predsjednika NO-a, ne smije preuzeti čelnu fotelju jer njegov sin radi za slovačko-ukrajinsku tvrtku Korlea koja HEP-u prodaje struju. "Riječ je o eklatantnom sukobu interesa koji, čini se, Vlada potiče jer promiče Ćosića na najodgovornije mjesto u NO-u HEP-a, a poznato je da je njegov sin u poslovnom odnosu s HEP-om u pogledu nabave struje. To je još jedan dokaz da Vlada ni za milimetar ne mijenja svoj odnos u odnosu na mehanizme kojima se sprječava nabujala korupcija u javnom sektoru, a prema izračunu Svjetske banke državni je proračun zbog toga svake godine oštećen za oko 6 milijardi kuna", kaže Jovanović. Na tom pitanju utjecaja ministara na afere u javnom sektoru lomit će se koplja na sjednici Nacionalnog vijeća 5. listopada i to između članova Vlade i glavnog državnog odvjetnika Mladena Bajića koji bi trebao izvjestiti o stanju u najnovijim aferama koje potresaju mnoge državne tvrtke. Na dnevnom redu naći će se izvješća o nezakonitostima u poslovanju najvećih kompanija u državnom sektoru, a navodno bi svi ministri trebali detaljno izvijestiti što su poduzeli u konkretnim aferama u HEP-u, HŽ-u, HAC-u.

# data[].attributes.attachment_link.title
'Ćosićevo imenovanje je primjer sukoba interesa'

# data[].attributes.attachment_link.description
Predsjednik Nacionalnog vijeća za praćenje provedbe Stategije suzbijanja korupcije Željko Jovanović zamjera Vladi što je naumila da Krešimir Ćosić, unatoč problemu dosadašnjeg sukoba interesa u NO-u HEP-a, preuzme čelnu funkciju predsjednika svih nadzornika. Jovanović problematizira taj Vladin potez te tvrdi da Ćosić, koji je dosad bio zamjenik predsjednika NO-a, ne smije preuzeti čelnu fotelju jer njegov sin radi za slovačko-ukrajinsku tvrtku Korlea koja HEP-u prodaje struju.

# data[].attributes.body
https://www.tportal.hr/vijesti/clanak/njemacki-mediji-bruje-o-nepotizmu-u-gradskoj-upravi-zagreba

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
'Hrvatska se ističe po nepotističkom zapošljavanju' vijest je koju je preko vikenda objavio niz njemačkih medija, od portala uglednih novina kao Süddeutsche Zeitung do mnogih regionalnih medija. Njemačka agencija DPA se u njoj poziva na slučaj obitelji Nevistić, čijih je šest članova zaposleno zagrebačkoj gradskoj upravi

Osim po manifestaciji Adventu i skijalištu u centru grada, Zagreb se u stranim medijima sada spominje i kao eklatantan primjer nepotizma.

Priča o obitelji Nevistić, koju je objavio Jutarnji list, bila je zanimljiva i DPA koja je objavila vijest pod naslovom 'Hrvatska se ističe po nepotističkom zapošljavanju' u subotu navečer.

'Bezobrazan slučaj nepotizma' je činjenica da je šest članova iste obitelji radi u gradskom poglavarstvu u Zagrebu, smatra DPA, te napominje da su 'neki na vodećim pozicijama'. Riječ je o ocu, majci, dva sina, snahi i šogorici koji rade u različitim službama Grada Zagreba.

Gradonačelnik Milan Bandić u vijesti DPA se ne spominje, no zaključuje se da se u Hrvatskoj 'i tri i pol godine nakon ulaska u EU ljudi većinom zapošljavaju preko veze' te da i zbog toga 'mladi i obrazovani Hrvati odlaze u inozemstvo'.

# data[].attributes.attachment_link.title
Njemački mediji bruje o nepotizmu u gradskoj upravi Zagreba

# data[].attributes.attachment_link.description
'Hrvatska se ističe po nepotističkom zapošljavanju' vijest je koju je preko vikenda objavio niz njemačkih medija, od portala uglednih novina kao Süddeutsche Zeitung do mnogih regionalnih medija. Njemačka agencija DPA se u njoj poziva na slučaj obitelji Nevistić, čijih je šest članova zaposleno zagrebačkoj gradskoj upravi Osim po manifestaciji Adventu i skijalištu u centru grada, Zagreb se u stranim medijima sada spominje i kao eklatantan primjer nepotizma.

# data[].attributes.body
https://lidermedia.hr/aktualno/podmicivanje-novinara-franjo-lucic-izgubio-saborski-imunitet-50884

# data[].attributes.attachment_link.title
Podmićivanje novinara: Franjo Lucić izgubio saborski imunitet

# data[].attributes.attachment_link.description
Hrvatski sabor u petak je većinom glasova skinuo imunitet, odnosno dao odobrenje za vođenje kaznenog postupka protiv HDZ-ova zastupnika Franje Lucića osumnjičenog da je počinio kazneno djelo dava...

# data[].attributes.body
https://www.24sata.hr/news/duga-resa-policija-je-uhvatila-dvije-zene-htjele-iznuditi-novac-811542

# data[].attributes.attachment_link.title
Duga Resa: Policija je uhvatila dvije žene, htjele iznuditi novac

# data[].attributes.attachment_link.description
Istragom su utvrdili su da su osumnjičene putem mobitela kontaktirale ženu (37) te su pokušale iznuditi novac pod prijetnjom objavljivanja za nju kompromitirajućeg materijala na društvenim mrežama

# data[].attributes.body
https://www.autograf.hr/hrvatska-tone-u-klijentelizmu/

# data[].attributes.attachment_link.description
Klijentelizam je u politici praksa, u kojoj utjecajni pojedinci, najčešće na vlasti, dodjeljuju privilegije i čine usluge onima, koji inače na to ne bi imali pravo. Praksa klijentelizma uspostavlja odnose razmjene utjecaja između onoga koji dodjeljuje ili omogućuje posebne usluge ili privilegije,

# data[].attributes.body
https://www.srednja.hr/zbornica/korupcija-u-hrvatskim-skolama-vecu-ocjenu-kod-nastavnika-kupuju-i-zlatom/

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
U sklopu projekta Korupcija u školama Forum za slobodu odgoja proveo je istraživanje usmjereno na percepciju sitne korupcije i neetičnog ponašanja u Hrvatskoj. Rezultati su pokazali kako su u našim srednjim školama najzastupljeniji oblici neetičnog i koruptivnog ponašanja favoriziranje učenika, pritisci na nastavnike da daju veće ocjene, plaćanje ocjena skupocjenim darovima ili prebacivanje privatnih poslova na učenike.

Forum za slobodu odgoja proveo je istraživanje u sklopu projekta Korupcija u obrazovanju kojim su došli do spoznaje koji su najzastupljeniji oblici neetičnog ponašanja i korupcije u srednjim školama. Rezultate su predstavili na okruglom stolu na Visokom evanđeosko-teološkom učilištu u Osijeku, piše Glas Slavonije.

Pritisak za veću ocjenu, prebacivanje poslova ili favoriziranje učenika

Projekt Korupcija u školama financira Europska unija, a sufinancira Vlada RH. Cilj istoga jest pomoći školama u stvaranju obrazovanja za nultu toleranciju na korupciju.

Favoriziranje ili diskriminacija učenika, pritisak roditelja, učenika i drugih nastavnika na profesore da povise loše ocjene, prepisivanje i varanje na ispitima, prebacivanje administrativnih ili privatnih poslova s nastavnika na učenike pokazali su se kao najzastupljeniji oblici neetičnog ponašanja i korupcije u hrvatskim srednjim školama.

- Smatramo da je korupcija rasprostranjena u našem društvu, a korupcija u obrazovanju jedan je od njezinih najopasnijih oblika. Stoga kod učenika treba razvijati građanske i društvene kompetencije, prije svega odgovornost, integritet i drukčije shvaćanje svoje uloge u društvu. Mi smo to učinili ovim istraživanjem, zatim stručnim usavršavanjem nastavnika, kreativnim natječajem i ljetnom školom za učenike - izjavio je direktor razvoja i programa u Forumu za slobodu odgoja Mario Bajkuša.

Favoriziranje djece od osoba visokog statusa

Nastavnicima se ne poklanjaju 'nevini' darovi

Rezultate istraživanja usmjerenog na percepciju sitne korupcije i neetičnog ponašanja u Hrvatskoj predstavila je Lana Jurko iz Mreže centara za obrazovne politike. Prije svega istaknula je kako su istraživanje s partnerom Agencijom lokalne demokracije iz Osijeka proveli u četiri hrvatske županije, među kojima su se našle Osječko-baranjska i Grad Zagreb.

- Pokazalo se da koruptivnog i neetičnog ponašanja definitivno ima, i da se tako ponašaju svi: nastavnici, učenici, roditelji, čak i ravnatelji. Cijeli sustav tako funkcionira, nema sankcija za takvo ponašanje i mi odgajamo generacije koje će se jako dobro snalaziti u koruptivnom društvu, izjavila je Jurko.

Nastavila je kako je praksa darivanja nastavnika prilično česta u hrvatskim školama, a najčešće se darivaju na kraju školske godine. Naime, više od dvije trećine ravnatelja i polovica nastavnika koji su sudjelovali u istraživanju otkrili su kako su se osobno susreli s takvim slučajevima. Skoro 40 posto roditelja istaknulo je kako se ne radi o 'nevinim' darovima, što većina pomisli, nego se nastavnicima poklanja nakit ili zlato.

# data[].attributes.attachment_link.title
Korupcija u hrvatskim školama: Veću ocjenu kod nastavnika kupuju i zlatom

# data[].attributes.attachment_link.description
Forum za slobodu odgoja proveo je istraživanje u sklopu projekta Korupcija u obrazovanju kojim su došli do spoznaje koji su najzastupljeniji oblici neetičnog ponašanja i korupcije u srednjim školama. Rezultate su predstavili na okruglom stolu na Visokom evanđeosko-teološkom učilištu u Osijeku, piše Glas Slavonije. Projekt Korupcija u školama financira Europska unija, a sufinancira Vlada RH.

# data[].attributes.attachment_link.title
Nepotizam na fakultetu: Na Agronomiji radi 70 rođaka

# data[].attributes.attachment_link.description
Dekan je oženjen izvanrednom profesoricom, predstojnik zavoda svojom tajnicom, otac je profesor, a sin asistent...

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Američki farmaceutski div Pfizer nagodio se za plaćanje kazne u visini od 60 milijuna dolara zbog optužbi za podmićivanje hrvatskih liječnika koji su bili visoko pozicionirani u državnim tijelima za registraciju lijekova, piše Jutarnji list.

EPA

Pfizer je optužen za podmićivanje hrvatskih liječnika koji su bili visoko pozicionirani u državnim tijelima za registraciju lijekova za registraciju lijekova te za njihovo stavljanje na listu Hrvatskoga zavoda za zdravstveno osiguranje ili, pak, u državnom bioetičkom povjerenstvu koje je odlučivalo o kliničkim studijama za ispitivanje lijekova. Bloomberg navodi kak se optužba za podmićivanje odnosi se na razdoblje od 1997. do 2001., i to ne samo hrvatskih, već i liječnika u Bugarskoj, Kini, Češkoj, Kazahstanu, Rusiji i Srbiji, a sve kako bi propisivali njihove lijekove. Tužba je podnesena Okružnom sudu District of Columbia, a u njoj stoji da je Pfizer svoje zaposlenike u uredima u tim državama ovlastio za gotovinske isplate podmićivanja i poticanje propisivanja svojih lijekova. Ovaj Pfizerov skandal u Hrvatskoj buknuo je još prije osam godina, otkada traje istraga, a tada je također Bloomberg izvijestio o podmićivanju visoko pozicioniranih liječnika u Hrvatskoj.

U optužnici američkoga sud stoji da je najmanje od 1997. do kraja 2004. Pfizer Hrvatska, odnosno Pharmacia Hrvatska, koju je kupio Pfizer, plaćao liječnike koji su radili za institucije hrvatske Vlade. Novac je bio namijenjen za to da se utječe na propisivanje Pfizerovih i Pharmacijinih lijekova te da se osigura da regulatorna tijela daju odobrenje za stavljanje na listu njihovih lijekova. U optužnici stoji da je Pharmacia također imala u Hrvatskoj tzv. bonus program prema kojem je liječnicima koji su bili visoko pozicionirani u hrvatskim bolnicama plaćala postotak od Pharmacijinih lijekova koji su se koristili na odjelima tih liječnika. Dio je plaćan u novcu, dio putovanjima ili donacijama nekih proizvoda, piše list.

(pd)

# data[].attributes.attachment_link.title
Pfizer će zbog podmićivanja hrvatskih liječnika platiti kaznu od 60 mil. dolara

# data[].attributes.attachment_link.description
Američki farmaceutski div Pfizer nagodio se za plaćanje kazne u visini od 60 milijuna dolara zbog optužbi za podmićivanje hrvatskih liječnika koji su bili visoko pozicionirani u državnim tijelima za registraciju lijekova, piše Jutarnji list. EPA Pfizer je optužen za podmićivanje hrvatskih liječnika koji su bili visoko pozicionirani u državnim tijelima za registraciju lijekova za...

# data[].attributes.body
https://www.klix.ba/vijesti/crna-hronika/maloljetnici-osumnjiceni-za-iznudu-novca-u-sarajevu-ostat-ce-mjesec-u-pritvoru-u-orasju/220214046

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Riječ klijentelizam je naglo postala popularna u Hrvatskoj zadnjih dana, nakon sjajnog govora Davora Ive Stiera na Izvještajnom saboru HDZ-a, kad je rekao: "Naš najveći problem je klijentelizam, odnosno klijentelistički kapitalizam. Ljudi koji si namještaju poslove na račun društva i domovine".
Supruga Furija Radina 14 godina vodi Vladin ured - Plenković joj je prije 2 mjeseca produljio mandat
Klijentelizam kao pojava postoji dugo, još od antičkog Rima, gdje je patron, pokrovitelj, omogućivao svojoj klijenteli - u pravilu bez socijalnog statusa i imovine - određene povlastice u zamjenu za lojalnost, svoj glas na javnim skupovima i podršku u poliitčkim kampanjama. Pokrovitelj je klijentelističkoj mreži osiguravano smještaj, zaštitu, uglavnom financijsku korist u zamjenu za političku korist za sebe. U Rimu je sustav klijentelističkih mreža bio legaliziran, pa i ne samo među pojedincima nego i među obiteljima, gradovima i pokrajinama, i tu nikakvog problema u stvari nema dok bogati i utjecajni ljudi svoju klijentelističku mrežu financiraju svojim novcem. Problem nastaje kad je počnu financirati - javnim sredstvima, državnim novcem.
Otmi, pa vrati dio
U 15. stoljeću, francuski politički teoretičar Étienne de La Boétie je opisao praksu careva koji su koristili darove javnosti da steknu odanost: "Tirani bi velikodušno podijelili pšenicu, galon vina i novčiće, i svi bi vikali: "Živio krala!" Bezumnici nisu razumjeli da su samo dobili natrag dio svog vlasništva i da im vladar nije mogao dati ništa što već prije nije oteo od njih", rekao je. "Svjetina se oduvijek ponašala na ovaj način - uvijek je bila otvorena za primanje mita".
Furio Radin: 'Apsolutno očekujem od HDZ-a da i oni podrže ovaj prijedlog SDP-a'
Klijentelizam nije isto što i korupcija, ali je korijen svake korupcije. I to vrlo raširen u Hrvatskoj. Kao "mecena" ovdje u pravilu nastupa stranka ili stranački moćnik: Klijentela su tzv. "uhljebi", ljudi koji su svoje sinekure ostvarili ne kompetencijama i zaslugama, već preko veza i poznanstava - onako kako je to desetljećima fukncioniralo u socijalizmu, pa preneseno dalje u lažni, klijentelistički kapitalizam.

Tako se stvaraju mreže interesnih sfera, međusobne ovisnosti i zaštite, koje funkcioniraju po sistemu "quid pro quo", odnosno "ja tebi ti meni". Takve mreže guše kompetentne i sposobne, generiraju negativnu selekciju, i onemogućavaju poštenje u politici jer, ako pošten čovjek zabunom i dođe na vlast, previše je onih dolje koji očekuju da im se da "njihovo": Tako korupcija postaje dio sistema, način života, a pošteni poslovi bježe u druge države.
Klijentelizam postoji i u medijima
Klijentelizam funkcionira i u medijima, naročito u bivšim komunističkim zemljama gdje su novinari nekoć u pravilu bili režimski, pa su kasnije morali potražiti nove gospodare i nove sponzore, koji će im omogućiti financijsku sigurnost u zamjenu za medijske spinove u njihovu korist. Zato su mediji uvijek učinkovito sprječavali stvarnu tranziciju, a privatizacija - koja u Hrvatskoj nikad stvarno nije provedena - progašena velikim zlom, jer kad bi se stvarno provela, klijentelističke koruptivne mreže bi ostale bez humusa na kojem se hrane i rastu, bez državne imovine koju političari daju svojoj klijenteli na upravljanje, od postavljanja direktora "javnih poduzeća" do zapošljavanja običnih radnika mimo procedure.

Stvarna privatizacija i otvorenost gospodarstva su dobar prvi korak u suzbijanju klijentelizma, no nisu dovoljni, potrebne su i promjene u sustavu demokratskih izbora kako bi se što više onemogućilo reizbor klijentelističkih mreža, kojima je stvarna demokracija smrtni neprijatelj. Zato je dobro da je Stier jasno, među prvima od političara, progovorio o rak rani hrvatske demokracije, klijentelizmu. Njega smo, kaže, odbacili 1990. ali upozorava i kako naslijeđe tog bivšeg sustava živi i danas. I živjet će dok god se neke stvari u načinu funkcioniranja politike i političkih elita u Hrvatskoj ne promijene.

Podržite nas! Kako bismo Vas mogli nastaviti informirati o najvažnijim događajima i temama koje se ne mogu čitati u drugim medijima, potrebna nam je Vaša pomoć. Molimo Vas podržite Narod.hr s 50, 100, 200 ili više kuna. Svaka Vaša pomoć nam je značajna! Hvala Vam! Upute kako to možete učiniti možete pronaći
Izvor: narod.hr

# data[].attributes.attachment_link.title
Klijentelizam od Cezara do Plenkovića: neprijatelj demokracije i korijen korupcije - narod.hr

# data[].attributes.attachment_link.description
Riječ klijentelizam je naglo postala popularna u Hrvatskoj zadnjih dana, nakon sjajnog govora Davora Ive Stiera na Izvještajnom saboru HDZ-a, kad je rekao: "Naš najveći problem je klijentelizam, odnosno klijentelistički kapitalizam. Ljudi koji si namještaju poslove na račun društva i domovine".

# data[].attributes.body
https://riportal.net.hr/vijesti/peovic-drzava-favorizira-privatne-investitore-koji-zele-zaraditi-i-unistiti-imovinu/274371/

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Katarina Peović iz Radničke fronte gostovala je u emisiji Studio 4. Peović je rekla da je Radnička fronta jedina stranka u Hrvatskoj koja provodi referendumsku demokraciju unutar stranke, "zbog svojih izrazito demokratskih načela".
"U strankama se provodi hijerarhijska i određena piramidalna politika, a svi su puni obećanja unutar referendumske demokracije kada je riječ o promjenama zakona" te je dodala da ono što stranke zagovaraju trebaju provoditi i u samoj stranci. Tvrdi da je referendumska politika vrlo važna, piše Index.hr.

"Politika se treba tehnički spustiti na što niže razine, a referendumska demokracija pomaže da o svakom važnom pitanju svi odlučujemo", rekla je Peović.

Kritičnim detaljem smatra to što ni jedan prijedlog ni amandman oporbenih stranaka vladajući nisu prihvatili. Tvrdi da će pomno pregledati ovaj prijedlog zakona i uputiti u proceduru svoje prijedloge.

Osvrnula se i na pitanje o odgovornosti države, koja je 100 postotni vlasnik Orljave.

"Država u trenutku kada dolazi do generiranja duga od 30 milijuna kuna, za koji nije jasno kako je nastao, u potpunosti diže ruke od Orljave. Izjava ministra Horvata da će se mijenjati filozofija prema onima koji upadaju u nevolje je hrabra i bahata s obzirom na to da privatnicima šakom i kapom pomaže da bi se održala proizvodnja", kaže Peović.

VIDEO DANA:
"Nitko nije odgovarao za nastalu situaciju "
"Orljava ima Upravu koju je država postavila i koja je dovela tvrtku do 30 milijuna duga. Nitko nije odgovarao, nitko nije smijenjen, a država optužuje radnice za dugove zbog reklamacija", navodi Peović.

Smatra da firme u vlasništvu države i koje su od velikog značaja mogu pametnim ulaganjem pokrenuti državni razvoj. Ipak, naša država ne ide u tom smjeru, ona ide u smjeru postizanja konkurentnosti smanjivanja cijene radne snage i radnih mjesta, tvrdi Peović.

Navodi da trebamo biti svjesni da država ne "igra" na strani svoje zemlje, radnika i društvene većine koja ovdje živi.

"Država favorizira privatne investitore koji žele brzo uložiti, zaraditi i uništiti imovinu. Hrvatska vlada pristaje na začelje u EU, gdje konkuriramo devalvacijom i uslužnim sektorom, koji nema mogućnost razvojnih politika ni stvaranja viška vrijednosti", govori.

"Ovdje pričamo o siromaštvu u radnom odnosu, a plaća koja se dobiva ne zadovoljava ni 25 posto mjesečnih potreba."

"Imamo građane koji rade u punom radnom odnosu, a svejedno su siromašni", naglasila je Peović.

I.B.

# data[].attributes.attachment_link.title
Peović: ''Država favorizira privatne investitore koji žele zaraditi i uništiti imovinu!'' | Riportal

# data[].attributes.attachment_link.description
Katarina Peović iz Radničke fronte gostovala je u emisiji Studio 4. Peović je rekla da je Radnička fronta jedina stranka u Hrvatskoj koja provodi referendumsku demokraciju unutar stranke, "zbog svojih izrazito demokratskih načela".

# data[].attributes.body
Najviši sukob interesa je zapošljavanje svojih članova, a kod nas je to normalno – Akademija Art Zagreb (akademija-art.hr)

# data[].attributes.attachment_link.title
Najviši sukob interesa je zapošljavanje svojih članova, a kod nas je to normalno – Akademija Art Zagreb

# data[].attributes.attachment_link.description
Posljednje informacije i javno dostupne odluke o izborima kandidata pokazuju da je u Fondu za zaštitu okoliša - pored zapošljavanja o kojem je Jutarnji već u dv

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Predstavnici pulskog IDS-a zatražili su u petak da vijećnica Ivana Mohorović s liste gradonačelnika Zoričića da ostavku jer je, kako tvrde, uhvaćena u sukobu interesa budući da je lobirala da tvrtka njezina muža bude angažirana u projektu gradnje vile s bazenima u četvrti Stoji.

Predsjednik pulskog IDS-a Daniel Deković i predsjednica Kluba vijećnika IDS-a u pulskom Gradskom vijeću Elena Puh Belci u petak su u izjavi za novinare zatražili ostavku vijećnice Nezavisne liste Filipa Zoričića, Ivane Mohorović, jer je, po njima, "uhvaćena u golemom sukobu interesa".

Nakon što je pulski gradonačelnik prije nekoliko dana za jedan portal izjavio da se ona izuzela od svake rasprave o Urbanističkom planu uređenja kompleksa Max Stoja s obzirom na to da je prema navodima nekih medija tvrtka njezina muža angažirana na projektu gradnje vile s bazenima na tom području, iz IDS-a tvrde kako je ipak izašlo na vidjelo da je vijećnica Mohorović "ne samo sudjelovala, već žustro lobirala da grad donese odluku kojom bi tvrtka njezina supruga preko noći zaradila nekoliko milijuna kuna".

"Njezino opravdanje da se izuzela od svake rasprave o temi Urbanističkog plana uređenja Max Stoja na trenutak se činilo da može proći ispod radara, ali gradonačelnik i vijećnica Mohorović su na koncu sami sebi skočili u usta. Zoričić i Mohorović mogu se služiti ne znam kakvim verbalnim akrobacijama, ali to je školski primjer sukoba interesa i pogodovanje pojedincima po političkom ključu", poručio je predsjednik pulskog IDS-a Daniel Deković, ocjenjujući kako se u tom slučaju radi o ozbiljnoj aferi, "vidljivoj iz aviona".

Zato u IDS-u smatraju da vijećnica Mohorović već danas mora dati ostavku na mjesto vijećnice.

"Njezina upletenost u tom slučaju koji ne miriše nimalo dobro je jasna i zaslužuje, u sportskom žargonu, izravno isključenje. Taj slučaj nije sigurno na čast ostalim vijećnicima Nezavisne liste Filipa Zoričića, koji su šutnjom očito pregazili sve vrijednosti za koje se deklariraju", istaknuo je Deković.

Dodao je kako se nakon te "posljednje laži i blago rečeno mutnih poslova" postavlja pitanje može li se uopće vjerovati gradonačelniku Pule, čija bliska suradnica, dok on, kako je rekao, neumorno viče "drž' te lopova", preko noći želi staviti u džep milijune i milijune kuna.

Deković i Puh Belci pozvali su ostale političke stranke u Puli da poput IDS-a "zauzmu jednako jasnu poziciju i zatraže smjenu Zoričićeve vijećnice".

Na upit novinara o poziciji IDS-a u vezi s Urbanističkim planom uređenja Max Stoje, istaknuli su kako to područje treba obogatiti i valorizirati kvalitetnim javnim sadržajem.

"Postavlja se pitanje na koji način. Sve dok smo bili uvjereni da su to čisti poslovi, naša podrška nije bila upitna. Sad, kad vidimo da pojedinci iz vladajuće većine žele preko ovog, načelno kvalitetnog projekta ostvariti privatne interese, nama u IDS-u Pula ne pada na pamet sudjelovati u tome. Sve dok se taj projekt ne raščisti u potpunosti, bit ćemo suzdržani", poručili su iz IDS-a.

# data[].attributes.attachment_link.title
Pulska vijećnica s gradonačelnikove liste optužena za sukob interesa: 'Nikad nisam lobirala za taj projekt'

# data[].attributes.attachment_link.description
Predstavnici pulskog IDS-a zatražili su u petak da vijećnica Ivana Mohorović s liste gradonačelnika Zoričića da ostavku jer je, kako tvrde, uhvaćena u sukobu interesa budući da je lobirala da tvrtka njezina muža bude angažirana u projektu gradnje vile s bazenima u četvrti Stoji.

# data[].attributes.body
10 Worst Cases Of Hollywood Nepotism | TheRichest

# data[].attributes.attachment_link.description
Sometimes, being born into wealth and fame guarantees you success... Despite having no talent or work ethic. There are many examples of Hollywood celebrities making projects for their relatives and he Sometimes, being born into wealth and fame guarantees you success... Despite having no talent or work ethic.

# data[].attributes.attachment_link.title
ČEMU ONI UČE NAŠU DJECU? Nastavnici uhljebi podržali zapošljavanje preko rodbinske veze

# data[].attributes.attachment_link.description
NEKI članovi grupe Nastavnici organizirano otvoreno su stali na stranu ravnateljice koja je zaposlila kći jedne nastavnice.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Zdravko Mamić, bivši izvršni dopredsjednik Dinama, danas bjegunac koji se pred hrvatskim pravosuđem skriva u BiH, održao je konferenciju za medije na kojoj je iznio šokantne tvrdnje o podmićivanju sudaca. Mamić je presicu sazvao nakon što je Vrhovni sud jučer potvrdio presudu kojom su on i njegovi suradnici osuđeni zbog izvlačenja novca iz Dinama. Zdravko Mamić dobio je šest i pol godina zatvora. Njegov brat Zoran, koji je jučer podnio ostavku na mjesto glavnog trenera i sportskog direktora Dinama, osuđen je na četiri godine i osam mjeseci.

Zdravko Mamić je uoči presice poručio kako će otkriti dosad nepoznate detalje o hrvatskom pravosuđu, uključujući Državno odvjetništvo i USKOK. Kako su prethodne Mamićeve konferencije za medije često uključivale vrlo vulgarno vrijeđanje osoba koje bivši šef Dinama krivi za svoje probleme sa zakonom, Telegram nije prenosio današnju presicu. Međutim, optužbe koje je Zdravko Mamić iznio previše su ozbiljne da bismo ih ignorirali. Naravno, pod uvjetom da ih Mamić može dokazati.

'Osobno sam Sessi donosio novac'

Prvi dio iznimno dugačke presice Mamić je proveo rekapitulirajući svoje veze s Dinamom, od navijačkog djetinjstva i mladosti do poslovnog ulazak u klub i brojnih žrtava koje je, tvrdi, podnio kako bi Dinamo preživio krize i postao uspješan poslovni i sportski projekt. Krivnju za izvlačenje novca iz kluba je očekivano negirao, a odgovornost za nezakonite radnje Mamić je prebacio na istaknute osobe iz hrvatskog pravosuđa, prije svega na predsjednika Vrhovnog suda Đuru Sessu. Zdravko Mamić je izjavio kako je Sessu osobno podmitio.

„Mislim da se moramo boriti i da moramo reći tim ljudima dosta. Ljudima koji se zovu Đuro Sessa, predsjednik Vrhovnog suda RH", kazao je Mamić, najavivši da će o Sessi sada reći istinu. „Rekao sam već dvaput i još jednom ponavljam: spreman sam u svakom trenutku staviti se na dispoziciju DORH-u i USKOK-u i svim institucijama RH da dokažem da je Đuro Sessa kriminalac i da sam mu osobno kao predsjedniku suda donosio novac u kancelariju da bi mijenjao donesene presude ili utjecao na sudske sporove u toku.

Čuveno smjenjivanje u dva predmeta suca Ježeka, bilo je obrazloženje Sesse da brzo zakaže raspravu i da ugrožava pravičnost postupka. Neka se time pozabave DORH i SOA", kazao je Zdravko Mamić. Osim Đure Sesse, Mamić je za uzimanje mita optužio i osječkog suca Zvonka Vekića, za kojeg kaže da mu se „približio" prije svakog postupka u Osijeku. Spomenuo je još dvojicu sudaca iz Osijeka, Antu Kvesića i Darka Krušlina.

Kaže da su ga suci posjećivali u BiH

„Osim što su mene tražili novac, ukupno sam mu dao više od 500 tisuća eura, imam za to dokaze, koje je trebao podijeliti s Krušlinom i Antom Kvesićem koji je bio član vijeća u drugom predmetu koji se vodi u Osijeku. Vekić je bio predsjednik Vijeća, a Kvesić član Vijeća koji su mi potvrdili optužnicu. Čovjek me uredno reketario, tražio od mene da ga postavim na mjesto predsjednika suda u Osijeku jer je tada bio raspisan natječaj za predsjednika suda u Osijeku...", tvrdi Mamić.

Osim što tvrdi da je podmićivao predsjednika Vrhovnog suda, Vekića i Kvesića, Mamić kaže da je bilo i drugih sudaca kojima je radio usluge. Opisao je kako su neki suci bili šest puta kod njega u BiH. Tvrdi i da je u banjalučkom restoranu „u prisustvu nekih ljudi" i svoje žene predao Vekiću novac. Spomenuo je i kako je u Širokom Brijegu, u hotel Parku, s neimenovanim sucem dogovarao da ga se oslobodi optužbi.

Sa sucima se u loži 'izbijao od alkohola'

„Ti svi ljudi su bili najmanje 10-15 puta moji gosti na međunarodnim utakmicama Dinama u svečanim ložama i gosti reprezentacije u mojoj organizaciji. Uredno su dolazili i bili gosti moji svih međunarodnih utakmica Dinama i reprezentacije na stadionu Maksimir, a neke sam slao i na prijateljsku utakmicu u Liverpool kada je igrala Hrvatska-Brazil uoči odlaska na SP u Rusiju", tvrdi Mamić.

Bivši šef Dinama opisao je i zabavu s neimenovanim osječkim sucima s kojima ga je, tvrdi, na utakmici reprezentacije upoznao zamjenik upravitelja zatvora u Osijeku. „Mi smo se u toj loži izbijali od alkohola, družili se satima, gdje sam u jednom momentu ovaj sat skinuo s ruke i stavio ga na ruku suca Krušlina koji ga je primio i odnio sa sobom u Osijek. Postoje svjedoci. Radi se o satu 20 i nekoliko tisuća eura", tvrdi Mamić, i priča kako mu je Krušlin vratio sat, ali nastavio je primati njegove poklone, poput vina ili organiziranih ljetovanja.

Bujicu optužbi na račun sudaca Mamić je završio izjavom kako je o svemu što je danas ispričao pred kamerom obavijestio i DORH. „Poslao sam 8. listopada snimljenu izjavu u DORH... Sa svime što sam vam danas iznio ovdje je upoznat DORH", tvrdi. Telegram je DORH-u odmah nakon presice poslao upit o tome istražuju li se Mamićeve optužbe. Ovdje, međutim, vrijedi podsjetiti na to kako ovo nije prvi put da Zdravko Mamić bez dokaza teško tereti visokopozicionirane osobe u pravosuđu.

Afera SMS

Vjerojatno najneslavnija takva epizoda dogodila se 4. lipnja 2018. godine, kada je Mamić pokušao inkriminirati bivšeg državnog odvjetnika Dinka Cvitana. Tada je sazvao konferenciju za medije na kojoj je pokazao navodne ispise SMS poruka između Cvitana i jednoga suca koji je bio član sudskoga vijeća u postupku protiv Mamića i njegovih suradnika. Poruke su trebale dokazati da je Cvitan prije objave prvostupanjske presude vršio pritisak na suca da bez ikakvih dokaza osudi jednog okrivljenika u tome postupku.

Vrlo brzo pokazalo se da su SMS-ovi izmišljotina. Za Mamića ih je krivotvorio Franjo Varga, koji je zbog toga prije nešto više od mjesec dana nepravomoćno osuđen na tri i pol godine zatvora. Mamićev branitelj tražio da se na temelju lažne korespondencije odgodi objava prvostupanjske presude u tom predmetu, što je sudsko vijeće odbilo, te je 6. lipnja 2018. objavilo presudu kojom su svi okrivljenici u tom predmetu proglašeni krivima.

Mamić je i nakon tog neuspjeha nastavio iznositi optužbe na račun dosad neimenovanih osječkih sudaca, kao i na račun predsjednika Vrhovnog suda Đure Sesse. Tako je u ljeto 2019. godine poručivao kako je samo pitanje trenutka kada će „izvući najteže oružje" i dokazati da je Sessa korumpiran. Spominjao je i konferenciju za medije koju je navodno planirao sazvati kako bi obznanio dokaze o tome da je korumpirano šest sudaca, od čega je, tvrdio je kasnije, odustao na savjet svoga odvjetnika.

# data[].attributes.attachment_link.title
Mamić je teško inkriminirao Sessu i druge suce. Nije prvi put da baca optužbe; može li ih dokazati?

# data[].attributes.attachment_link.description
Zdravko Mamić, bivši izvršni dopredsjednik Dinama, danas bjegunac koji se pred hrvatskim pravosuđem skriva u BiH, održao je konferenciju za medije na kojoj je iznio šokantne tvrdnje o podmićivanju sudaca. Mamić je presicu sazvao nakon što je Vrhovni sud jučer potvrdio presudu kojom su on i njegovi suradnici osuđeni zbog izvlačenja novca iz Dinama.

# data[].attributes.body
Vijećnica tvrdi da joj je Sabo nudio mito, on planira tužbu | 24sata

# data[].attributes.attachment_link.title
Vijećnica tvrdi da joj je Sabo nudio mito, on planira tužbu

# data[].attributes.attachment_link.description
Vijećnica vukovarskog Gradskog vijeća, Marija Budimir, potvrdila je da joj je vukovarski gradonačelnik Željko Sabo ponudio sve što poželi u zamjenu za njezin vijećnički mandat koji bi mu omogućio formiranje Gradskog vijeća. - Obavijestio sam o svemu svog odvjetnika koji će sutra pregledati i preslušati taj materijal i odlučiti za koje ćemo kazneno djelo tužiti vijećnicu Mariju Budimir.

# data[].attributes.attachment_link.title
Svećenik iznuđivao, žicao i krao novac pa trošio na razvrat i muške prostitutke. Zvali su ga 'Don Euro'

# data[].attributes.attachment_link.description
Bivši talijanski svećenik, kojeg su njegovi župljani prozvali "Don Euro" jer ih je stalno tražio novac, osuđen je na zatvorsku kaznu zbog iznuđivanja...

# data[].attributes.body
https://www.youtube.com/watch?v=Jtab7MPpUg8

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
esafoto: Screenshot YouTube

Prijavile smo Povjerenstvu za odlučivanje o sukobu interesa dva dužnosnika zbog sudjelovanja u reklami mađarskog proizvođača rasvjete. Posve je neprimjereno da dužnosnici sudjeluju u reklamama, promoviraju određeni brend i izlažu se ovisnosti prema osobama koje bi mogle utjecati na njihovu objektivnost.

Građanin nas je upozorio na reklamu za LED rasvjetu u kojoj sudjeluju dva dužnosnika - gradonačelnik Skradina i načelnik Jarmine. LED lampe i pametne klupe proizvodi mađarska tvrtka u suradnji s hrvatskim partnerom Luma Energy.
Ponovno ističemo važnost uvođenja sankcija za kršenje načela djelovanja, potaknuti ovim slučajem reklamiranja.

Podsjećamo na članak 5. Zakona o sprječavanju sukoba interesa koji jasno ističe obavezu dužnosnika da "postupa časno, pošteno, savjesno, odgovorno i nepristrano čuvajući vlastitu vjerodostojnost i dostojanstvo povjerene im dužnosti te povjerenje građana". Isto tako, stavak 3. spomenutog Zakona propisuje da dužnosnici i dužnosnice ne smiju koristiti javnu dužnost za osobni probitak i izlagati se odnosu ovisnosti prema osobama koje bi mogle utjecati na njihovu objektivnost.

Prijedlog nacrta novog zakona o sprječavanju sukoba interesa trenutno je predmet rasprave u Saboru. GRECO je ovog tjedna potvrdio Gongove kritike ovog zakona zaključivši da nastavlja ignorirati sankcije za kršenje načela djelovanja, koje su ključne za ostvarivanje dugoročnog cilja - prevencije sukoba interesa

Gong je korisnik operativne potpore - strukturne podrške europskim think-do-tank u cjelini "Demokratska i građanska participacija" u sklopu programa Europa za građane.

# data[].attributes.attachment_link.title
Malo svitla na sukob interesa: Načelnici u reklami

# data[].attributes.attachment_link.description
Prijavile smo Povjerenstvu za odlučivanje o sukobu interesa dva dužnosnika zbog sudjelovanja u reklami mađarskog proizvođača rasvjete. Posve je neprimjereno da dužnosnici sudjeluju u reklamama, promoviraju određeni brend i izlažu se ovisnosti prema osobama koje bi mogle utjecati na njihovu objektivnost.

# data[].attributes.body
https://www.jutarnji.hr/vijesti/crna-kronika/dvije-dugoreske-ucjenjivacice-upale-u-klopku-halo-uplati-lovu-ili-cemo-sve-o-tebi-objaviti-na-fejsu-15150248

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Zbog sumnje da su pokušale iznuditi 37-godišnjakinju, ucjenujući je objavom kompromitirajućeg materijala na društvenim mrežama, karlovačka policija je uhitila dvije žene, jednu u dobi od 33, a drugu staru 52 godine.

- Sumnja se da su osumnjičene, prema unaprijed stvorenoj nakani, za cilj imale pribavljanje protupravne imovinske koristi. Provedenim kriminalističkim istraživanjem utvrđeno je da su osumnjičene putem mobitela kontaktirale 37-godišnjakinju te su pokušale iznuditi određeni novčani iznos pod prijetnjom objavljivanja za nju kompromitirajućeg materijala na društvenim mrežama. Nakon nekoliko dana, osumnjičene su joj se ponovo javile te navele lokaciju i vrijeme primopredaje novca - kažu u PU karlovačkoj.

No, za primopredaju su očito znali i u policiji, te su ženama koje su došle pokupiti plijen pripremili zasjedu. Dogodilo se to prošle subote u noćnim satima na području Duge Rese.

- Policijski službenici uhitili su osumnjičene zbog sumnje u počinjenje kaznenog djela. Temeljem naloga Županijskog suda u Karlovcu izvršena je pretraga vozila koji su koristile te je kod 33-godišnjakinje pronađeno oružje koje je zakonito posjedovala - navode u policiji.

Zbog sumnje u počinjenje kaznenog djela iznude, protiv osumnjičenih će nadležnom državnom odvjetništvu biti proslijeđena kaznena prijava dok će protiv 33-godišnjakinje biti podnesen i optužni prijedlog zbog počinjenog prekršaja iz Zakona o nabavi i posjedovanju oružja građana.

# data[].attributes.attachment_link.title
Dvije dugoreške ucjenjivačice upale u klopku: 'Halo, uplati lovu ili ćemo sve o tebi objaviti na Fejsu!'

# data[].attributes.attachment_link.description
Zbog sumnje da su pokušale iznuditi 37-godišnjakinju, ucjenujući je objavom kompromitirajućeg materijala na društvenim mrežama, karlovačka policija je uhitila dvije žene, jednu u dobi od 33, a drugu staru 52 godine. - Sumnja se da su osumnjičene, prema unaprijed stvorenoj nakani, za cilj imale pribavljanje protupravne imovinske koristi.

# data[].attributes.body
Hrvatska u raljama klijentelizma – Arhivanalitika

# data[].attributes.attachment_link.description
Klijentelizam najlakše možemo definirati kao selektivnu distribuciju koristi u zamjenu za pružanje političke podrške. Koristi koje percipiraju pobornici takve političke prakse uključuju: zaposlenje u javnom sektoru, gotovinska plaćanja, političke usluge, ugovori uz privilegirane uvjete za odabrane privatne tvrtke te selektivno pružanje javnih dobara poput obrazovanja i zdravstvene skrbi.

# data[].attributes.body
https://www.index.hr/vijesti/clanak/ravnateljica-kastelanske-skole-meni-put-u-new-york-sigurno-ne-bi-propao/2156903.aspx

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
JADRANKA ŠOŠIĆ, dugogodišnja ravnateljica kaštelanske Osnovne škole Bijaći, preko programa Erasmus putovala je u Španjolsku i na to je putovanje vodila i svoju kćer, koju je zaposlila u istoj školi.

Istodobno u školi Bijaći kasni realizacija natječaja za radno mjesto nastavnika u razrednoj nastavi s produljenim boravkom, koji je raspisan još 28. listopada prošle godine, pa su se neki od kandidata žalili Ministarstvu prosvjete i na to su dobili odgovor - da se jave prosvjetnoj inspekciji.

U međuvremenu, netko u toj školi radi na zamjeni, a zakonski to ne bi smio dulje od 60 dana, kako Slobodna Dalmacija prenosi riječi jedne od kandidatkinja.
Ravnateljica: Nema te sile da bih ja odustala
Nakon povratka s putovanja u Španjolsku školska ravnateljica Jadranka Šošić krivnju zbog kašnjenja natječaja i kršenja zakonskih propisa svalila je na - propise.

"Vi znate da je Ministarstvo uvelo pravilnik o zapošljavanju, sad imate povjerenstva, testiranja usmena i pismena. E, taj pravilnik naša škola je dobila tek nedavno, dakle, čekali smo da ga usvoji Županijska skupština kao osnivač škole. Inače bi se natječaji mogli rušiti da ne poštujemo proceduru", navela je u razgovoru za Slobodnu Dalmaciju ravnateljica Šošić kao prvi razlog kašnjenja. Kao drugi razlog navela je štrajk prosvjetara, iako je on završio krajem studenog. Zatim je kao dodatni razlog navela da je jedna učiteljica iz povjerenstva otišla na bolovanje.

U svakom slučaju, putovanje u Madrid isključila je kao razlog kašnjenja natječaja:

Tekst se nastavlja ispod oglasa

"Ma kakvo putovanje! Imam obrazloženje za sve, i uvijek sam ga imala. Ja sam transparentna, a stalno sam pod lupom javnosti. Nisam ja kao ovi jadni kolege šta su se uplašili pa odustali od New Yorka. Nema te sile da bih ja odustala ako sam u pravu, ja bih bila frajer do kraja i ne bi me zbunilo ništa. A zašto vi malo ne pišete koliko doktori putuju i na čiji račun? Nego o nama koji smo ionako potplaćeni."
Zaposlila i kćer: "Moja kći tada je bila jedini kandidat"
Na pitanje ravnateljici kako je u školi zaposlila svoju kćer, odgovorila je: "Ma dajte, molim vas, pa toliki su mi htjeli zbog toga nauditi, a ja ću vam reć da je moja kći tada bila jedini kandidat i nitko drugi se nije javio na natječaj. Sve inspekcije svijeta ne bi mi riječ mogle reći na tada provedeni natječaj, kao što i nisu iako su ih slali. Moja kći je Tomislava Rogošić, diplomirana je profesorica, vrijedna je i može biti primjer drugima. Ja nju i ne viđam u školi, za razliku od nekih koji su zaposlili ženu kao računovođu. O njima nećete da pišete nego ste se uhvatili Jadranke Šošić. A ja nikad ne bi svoga zaposlila u računovodstvo, nikad! Moja kći je, ustvari, često segregirana baš zato što mi je kći. A vi dođite i provedite anonimnu anketu sa zaposlenima pa ćete vidjeti koliko se poštuje moj rad. Ja sam sto ljudi zaposlila, stoooo!"

Tko plaća putovanje na koje je ravnateljica Šošić vodila svoju kćer? "To nije novac poreznih obveznika, to je novac Europske unije i daje nam ga Agencija za mobilnost. To su vodili Nijemci, nema u njih šale", odgovorila je ravnateljica pokazujući svoje shvaćanje trošenja javnog novca.

Na pitanje što je korisno naučila u Španjolskoj za bolju edukaciju i rad u svojoj školi, odgovorila je kako je naučila "da u uređenim školama po svijetu svaki ravnatelj ima po četiri zamjenika, a ne da ja sve radim". Pritom je napomenula kako je prethodne noći bila u tiskari radi školskog lista.

Znate li nešto više o temi ili želite prijaviti grešku u tekstu?

# data[].attributes.attachment_link.title
Ravnateljica kaštelanske škole: Meni put u New York sigurno ne bi propao

# data[].attributes.attachment_link.description
JADRANKA ŠOŠIĆ, dugogodišnja ravnateljica kaštelanske Osnovne škole Bijaći, preko programa Erasmus putovala je u Španjolsku i na to je putovanje vodila i svoju kćer, koju je zaposlila u istoj školi. Istodobno u školi Bijaći kasni realizacija natječaja za radno mjesto nastavnika u razrednoj nastavi s produljenim boravkom, koji je raspisan još 28.

# data[].attributes.body
FAVORIZIRANJE BRANITELJA U ŠKOLAMA: Zakon im daje veće šanse da postanu ravnatelji, ministar tvrdi: 'Nije to ništa revolucionarno' (net.hr)

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Novi zakon omogućuje braniteljima određene povlastice pri imenovanju ravnatelja u školskom sustav

Ministar branitelja Tomo Medved ustvrdio je u četvrtak da nema ništa sporno u Odluci o izboru i imenovanju ravnatelja u školskom sustavu po kojoj prednost u zapošljavanju imaju hrvatski branitelji, objasnivši da je odluka usklađena sa Zakonom o hrvatskim braniteljima.

Komentirajući tu odluku koju je potpisala ministrica znanosti i obrazovanja Blaženka Divjak, Medved je rekao novinarima uoči sjednice Vlade da je ministrica u odluci citirala odredbe Zakona o hrvatskim braniteljima koji je prošao javnu raspravu i dva čitanja u Hrvatskom saboru.

Zakon o braniteljima donosi nove privilegije

"Izmjena u odnosu na bivši zakon je utoliko što je ovdje omogućeno pravo prvenstva i na rukovodeća mjesta. Zakon svakako treba promatrati u cijelosti", rekao je Medved.

Naglasio je da se tu izričito govori o izboru pod jednakim uvjetima pa u konačnici i za one zaposlene u obrazovnom sustavu koji nisu raspoređeni na odgovarajuća radna mjesta. Zakon o hrvatskim braniteljima, kazao je Medved, čitavo vrijeme je usklađivan sa svim ministarstvima, uključujući i Ministarstvom znanosti i obrazovanja.

Kaže da se ne događa ništa revolucionarno

Smatra da se u tom slučaju ne događa ništa revolucionarno jer se izbor ravnatelja, odnosno ključnog osoblja odvija po programu i pravilima Ministarstva znanosti i obrazovanja, uvažavajući i uvjete koji su propisani Zakonom o hrvatskim braniteljima vezanim za pravo prvenstva za prijem u službu.

Za moguće tužbe koje najavljuju neke udruge, Medved kaže da svatko ima ustavno pravo podnositi tužbe. Naglasio je pritom da su usuglašavali svaki članak zakona i da zakon treba tretirati u cijelosti.

Udruga srednjoškolskih ravnatelja se pobunila protiv ovoga

Udrugu srednjoškolskih ravnatelja zabrinjava što u uputama jasno piše da isključivu prednost pri natječaju i izboru za mjesta ravnatelja škole imaju nezaposleni branitelji s osam godina staža u školi.

"Problem je što oni automatski preskaču izbornu proceduru i time nemaju jednake uvjete sa svim ostalima. Samo nezaposleni branitelji mogu ostvariti tu prednost. Svi ostali branitelji, uključivši i branitelje nastavnike i ravnatelje, to nemaju", upozorila je za HRT Suzana Hitrec iz Udruge srednjoškolskih ravnatelja.

Ministar branitelja Tomo Medved ustvrdio je u četvrtak da nema ništa sporno u Odluci o izboru i imenovanju ravnatelja u školskom sustavu po kojoj prednost u zapošljavanju imaju hrvatski branitelji, objasnivši da je odluka usklađena sa Zakonom o hrvatskim braniteljima.

Komentirajući tu odluku koju je potpisala ministrica znanosti i obrazovanja Blaženka Divjak, Medved je rekao novinarima uoči sjednice Vlade da je ministrica u odluci citirala odredbe Zakona o hrvatskim braniteljima koji je prošao javnu raspravu i dva čitanja u Hrvatskom saboru.

Zakon o braniteljima donosi nove privilegije

"Izmjena u odnosu na bivši zakon je utoliko što je ovdje omogućeno pravo prvenstva i na rukovodeća mjesta. Zakon svakako treba promatrati u cijelosti", rekao je Medved.

Naglasio je da se tu izričito govori o izboru pod jednakim uvjetima pa u konačnici i za one zaposlene u obrazovnom sustavu koji nisu raspoređeni na odgovarajuća radna mjesta. Zakon o hrvatskim braniteljima, kazao je Medved, čitavo vrijeme je usklađivan sa svim ministarstvima, uključujući i Ministarstvom znanosti i obrazovanja.

Kaže da se ne događa ništa revolucionarno

Smatra da se u tom slučaju ne događa ništa revolucionarno jer se izbor ravnatelja, odnosno ključnog osoblja odvija po programu i pravilima Ministarstva znanosti i obrazovanja, uvažavajući i uvjete koji su propisani Zakonom o hrvatskim braniteljima vezanim za pravo prvenstva za prijem u službu.

Za moguće tužbe koje najavljuju neke udruge, Medved kaže da svatko ima ustavno pravo podnositi tužbe. Naglasio je pritom da su usuglašavali svaki članak zakona i da zakon treba tretirati u cijelosti.

Udruga srednjoškolskih ravnatelja se pobunila protiv ovoga

Udrugu srednjoškolskih ravnatelja zabrinjava što u uputama jasno piše da isključivu prednost pri natječaju i izboru za mjesta ravnatelja škole imaju nezaposleni branitelji s osam godina staža u školi.

"Problem je što oni automatski preskaču izbornu proceduru i time nemaju jednake uvjete sa svim ostalima. Samo nezaposleni branitelji mogu ostvariti tu prednost. Svi ostali branitelji, uključivši i branitelje nastavnike i ravnatelje, to nemaju", upozorila je za HRT Suzana Hitrec iz Udruge srednjoškolskih ravnatelja.

# data[].attributes.attachment_link.title
Zakon im daje veće šanse da postanu ravnatelji, ministar tvrdi: 'Nije to ništa revolucionarno'

# data[].attributes.attachment_link.description
Novi zakon omogućuje braniteljima određene povlastice pri imenovanju ravnatelja u školskom sustav Ministar branitelja Tomo Medved ustvrdio je u četvrtak da nema ništa sporno u Odluci o izboru i imenovanju ravnatelja u školskom sustavu po kojoj prednost u zapošljavanju imaju hrvatski branitelji, objasnivši da je odluka usklađena sa Zakonom o hrvatskim braniteljima.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
S poznatim psihijatrom Antom Bagarićem, pročelnikom Zavoda za liječenje ovisnosti psihijatrijske bolnice Vrapče, razgovarali smo o stanju u hrvatskom društvu. Dok govori o tome da liječnici zaslužuju više plaće, jedan je od rijetkih stručnjaka koji se ne libi govoriti i o onome što nije dobro u zdravstvu te da je nužna veća transparentnost i odgovornost liječnika te svih javnih i državnih službenika. Kad smo to posljednji put čuli od ljudi iz drugih profesija?
Što vam se ne sviđa kod naših političara?
Većina mi se ne sviđa jer ne govore istinu. Glasao bih na izborima za onoga tko kaže: "Ja zastupam tu i tu skupinu ljudi, apstinente, mlade, stare, Dalmatince, Slavonce", ali mi imamo situaciju u kojoj političari kažu: "Ja zastupam sve", što nije moguće. Nezrela je retorika političara koji govore da će njihova pobjeda osigurati blagostanje svima, da će uložiti u sve, Slavoniju, Liku, Dalmaciju, da bi sve osim njihove pobjede bilo katastrofa. Za sada čujem poruke koje su silno obećavajuće, ali lažne. Glasao bih i za onoga koji kaže: "Glasajte za mene, ali u redu je i da pobijedi i drugi kandidat". Još to nisam čuo u Hrvatskoj, a rijetkost je i u svijetu. Sumnjičav sam i kad se poziva na jedinstvo jer ne možemo svi biti jedinstveni, različiti smo, ali bitno je da se razumijemo i prihvaćamo. Nije sretna obitelj u kojoj svi navijaju za isti klub, isto rade i misle, tu je prisutna neka boleščurina.
Koje karakteristike trebaju imati dobri političari?
Važno je da su spremni slušati stručnjake i građane. Lijepo je znati lijepo govoriti, ali puno je važnije znati slušati.
Je li vi to malo aludirate na premijera?
Ne, aludiram na sve političare. U društvu se moramo znati saslušati, moramo čuti probleme medicinskih sestara, liječnika, nastavnika i roditelja školske djece. Ni psihijatri, da budem samokritičan, ne znaju uvijek slušati. Često imamo i u medicini PR-ovski pristup "samo dođite k nama, mi ćemo vas izliječiti". To je netočno, medicina danas može puno, psihijatrija može puno, ali sigurno ne može sve. Ali da se vratim na vaše pitanje. Dobar političar mora biti dobar kontejner.
Mislite, nešto poput psihijatra?
Da, i mora moći izdržati kritike i uvrede na svoj račun. I kad su napadnute, javne osobe ne bi smjele reagirati agresivno, destruktivno ili zatvaranjem. Dobar političar mora odgovarati na sva pitanja. Konferencije za novinare su smiješne kad je ograničen broj pitanja, da ne govorim o onima na kojima su zabranjena pitanja - kakva se poruka time šalje?! Esencijalno bi bilo da političari odgovaraju na pitanja bez priprema i papira. Nismo besprijekorni i ne trebamo se pretvarati da jesmo. Nisam čuo 50 godina da netko kaže na konferenciji za medije: "Ja to ne znam". Glasao bih za političara koji kaže da na neko pitanje ne zna odgovor. Takvi su vrijedni ljudi, a ne balončine kao Trump ili Johnson, koje imamo i u Hrvatskoj, a koji kažu: "Ja sve znam, moja su rješenja najbolja za sve". To ne vrijedi ništa. Moja generacija propustila je priliku za promjene i pesimist sam kad danas gledam emocionalnu situaciju u društvu. Ali vjerujem u mlade jer ih ima s gotovo savršenim stavovima i dobrim razumijevanjem svijeta i sebe. U tome sam optimist da će mladi napraviti bolju situaciju od ove danas.
Je li naše društvo u apatiji kako smatra predsjednica kojoj, pak, u posljednje vrijeme neki spočitavaju pretjerano verbalno i neverbalno iskazivanje veselja?
Hrvatsko je društvo već niz godina u apatiji što ostavlja trajne negativne posljedice pa i kad se pojave konstruktivni prijedlozi, brzo se vraćamo na teške teme koje ne vode nikuda. Nije problem razgovarati o teškim temama, nego što se o njima razgovara na destruktivan način. To je kao da pokušavate očistiti kuću i pritom sve što stignete razbijete u njoj pa stalno stvarate sve veći nered. Kad imamo u društvu neki problem, nemamo realne opcije za rješavanje, nego nerealne želje, kao mala djeca. Postali smo društvo s kombinacijom zaostalosti i populističko-anarhističkih ideja.
Niste odgovorili na pitanje o predsjednici... Da je mrgud, opet ne bi bilo dobro?
Držim se po meni najboljeg hrvatskog filma "Tko pjeva, zlo ne misli".
Dakle, ne smatrate da Grabar-Kitarović pjevanjem sramoti instituciju predsjednice?
Ne, država se sramoti lažima javnih osoba i prijetnjama jednih drugima. Nikakva sramota za državu nije da predsjednica ili premijer plešu, pjevaju, slikaju, sviraju klavir. U negativističkom društvu nasrće se na ljude koji pjevaju, a nisu u tome idealni. Manje je važno pjeva li netko bolje ili lošije, netko je bolji govornik, netko lošiji, pa svi trebamo govoriti.
Naši su građani ispod prosjeka EU po zadovoljstvu životom zbog čega mnogi odlaze.
Odlaze jer žele sustav koji ima strukturu i pravila. Idu tamo gdje znaju da će biti pošteno plaćeni, gdje plaća neće kasniti. Imali smo situaciju da je ljudima plaća, koja je esencijalna za život, kasnila tri mjeseca i ništa se nije dogodilo. Nitko im se nije obratio. A morao im se obratiti ako ne premijer, onda ministar i reći zašto se to dogodilo i kako će se to ispraviti. To je poštivanje i sebe i tih ljudi. Mi nismo najgori, na začelju smo EU, ali kaos u zemlji ne odgovara ljudima i ne žele da im djeca žive u nesigurnosti, da ne znaju što će biti s njima nakon školovanja i da ovise o dobroj volji nekih ljudi. Zapadne zemlje imaju kvalitetnu strukturu društva u kojoj se temelji ne mijenjaju kad se mijenja vlast, postoji zdrava matrica svih odnosa. Ljudi idu tamo gdje će osjećati sigurnost i da ih netko poštuje. Pravi političar trebao bi biti na kolodvoru da čuje zašto ljudi odlaze, čemu se nadaju, koliko im je teško... Možda bi se tada dobar dio ljudi vratio, sama floskula "ostanite ovdje" ljudima ne znači ništa.
Kao društvo skloni smo sve rješavati prijedlozima povezanima s jačom kontrolom, represijom, pa smo čuli prijedloge da liječnici šalju dijagnoze vozača policiji, da se roditeljima ograniče ispričnice za bolest djeteta na jednu u polugodištu, da im se priprijeti zatvorom ako ne cijepe dijete...
Liječnici ne bi trebali prijavljivati pacijente pod bilo kojim okolnostima. Pacijenti dolaze liječniku s rečenicom: "Molim vas da mi pomognete" i mi samo radimo na rečenici možemo li i kako ljudima pomoći. Onima koji naprave gadne nesreće to je najčešće deseti, petnaesti ili trideseti prekršaj. Zašto nekom tko je 20 puta prekoračio brzinu nije oduzeto vozilo umjesto da se traži od liječnika da prijavljuju dijagnoze. To bi dovelo samo do toga da ljudi ne bi govorili liječnicima svoje smetnje. Liječnici liječe ljude, a policajci love kriminalce, smiješan je bio dopis da prijavimo potencijalne teroriste jer nismo obučeni za to. Što se tiče ispričnica, roditelji odlučuju o svojem djetetu i rizično je dijete za svaku prehladu voditi liječniku u punu čekaonicu bolesnih. Gdje je problem ako roditelj napiše pet, sedam ili deset ispričnica? Roditelje ne treba ograničavati u broju ispričnica, oni odgovaraju za svoje dijete, ali ako ih napišu 20, onda ih škola treba zvati na razgovor i reći im da rade loše djetetu. Ne možemo a priori ići s tim da su roditelji neprijatelji svojoj djeci. Cijepljenje je esencijalno važno, u medicini je napravilo bum, produljilo ljudski vijek za 20-30 godina, omogućilo da djeca ne umiru. No, ima i ozbiljnih komplikacija u nekim slučajevima i o tome treba govoriti. Problem s cijepljenjem nastao je i jer se nije govorilo o tome da ima nuspojava od kojih su neke teške za neku djecu.
Jer kad se šuti o tome samo dobijemo veći otpor...
Da, građanima uvijek treba reći kakva je kvaliteta cjepiva, koliko koštaju, gdje se proizvode, sve mora biti transparentno. Određeni broj djece koja imaju teške bolesti ne može se cijepiti i procijepljenost druge djece njih štiti. Imamo roditelje koji kažu procijepljenost je 90-95% pa moje dijete ne mora biti cijepljeno. To je točno, ali taj je roditelj bezobziran prema bolesnoj djeci koja se ne mogu cijepiti i svoj drugoj djeci, jer što bi bilo da mi liječnici kažemo da nećemo cijepiti svoju djecu jer je dovoljno djece cijepljeno, a mi ne želimo za svoju prihvatiti mali rizik? Zato je pokret protiv cijepljenja ekstremno sebičan.
Mnogi vaše kolege otišli su u druge zemlje EU zbog većih plaća, boljih uvjeta rada...
Otišlo je, uglavnom u EU, dosta mojih prijatelja psihijatara na sjajne pozicije. Žao mi je zato što se vjerojatno neće nikad vratiti jer su otišli s obiteljima, ali mi je s druge strane i drago jer to pokazuje koliko medicina i psihijatrija u Hrvatskoj vrijede. Dosta je psihijatara otišlo u Švedsku, Norvešku, Austriju, Irsku, Njemačku i napravili su tamo velike karijere nakon od tri do pet godina. Takvi ljudi nedostaju Hrvatskoj, nama kolegama i pacijentima. Taj se nedostatak ničim ne da riješiti, ali društvo je izabralo favoriziranje političara, estradnih zvijezda, nogometaša, a ne liječnika, koji su podcijenjeni. I to je legitiman izbor društva, za razliku od Norveške u kojoj je liječnik ima puno veću plaću od prosječnog nogometaša kod nas.
Jeste li vi ikada razmišljali o odlasku?
Imao sam neke vrlo dobre ponude, ali nikad nisam razmišljao o odlasku. Kad bih pomislio na jednu sekundu da će mi biti bolje negdje drugdje, otišao bih. Za mene je Zagreb najbolji grad i Hrvatska najbolje mjesto za život i rad. Volim Hrvatsku, ali ne znam zbog čega. Moja definicija ljubavi je - ako nekoga volite, a znate zašto, onda to nije ljubav. Često sam išao po Europi i ne bih htio raditi i živjeti u Londonu ili Münchenu jer se u Zagrebu osjećam ugodno i u njemu mogu realizirati ono što želim. U Münchenu bih imao veću plaću, ali meni je važan i način života i da razumijem društvo u kojem se nalazim jer ne razumijem jednako njemačku književnost kao hrvatsku, a ni ljude kad komuniciram s njima.
Kako ocjenjujete stanje u zdravstvu, liječnici i sestre nezadovoljni su plaćama, a građani dugim listama čekanja?
Društvo je liječnike po meni stavilo nisko na društvenoj ljestvici i, ako vlada i stranke žele liječnike za 10.000 kuna, to treba jasno reći. I učitelji i policajci imaju niske plaće. Plaća liječnika treba biti veća, ali i društvo ozbiljnije treba razgovarati o njihovoj odgovornosti.
U sustavu ima puno sjajnih liječnika za koje će građani reći da zaslužuju 20, 25 tisuća kuna, ali i onih koji rade pola dana i riješe se pacijenata za dvije minute.
Točno. Svaki pacijent morao bi znati koliko sam ja u proteklih 30 godina pogledao pacijenata i koliko ih imam svaki dan. Ima kirurga koji operiraju pet puta godišnje i onih koji operiraju 200 puta godišnje, ima psihijatara koji pogledaju 2000 pacijenata godišnje i onih koji pogledaju njih 20. Moramo biti transparentni i da onaj koji bira psihijatra može pogledati što je taj radio, kako i koliko kvalitetno. Ti podaci postoje za sve nas unatrag 20 godina i mora se znati što smo i kako radili, postoje mjerljivi instrumenti za rezultate našeg rada. Moramo reći i da ima liječnika koji imaju tek tri pacijenta na dan. Moramo govoriti i koje su posljedice liječničkih pogrešaka za liječnike i bolnice. Nemojmo ništa kriti ni dodavati, moramo postati transparentni što i kako radimo jer nam bez toga ljudi s pravom ne vjeruju. Podaci o našim pacijentima moraju zauvijek ostati tajni, a podaci kako i koliko rade liječnici moraju biti javni. I takav pristup treba vrijediti za sve profesije, za javne i državne službenike.
Roditelj ste četvero djece. Jeste li jednako dobar psihijatar i otac?
Kao psihijatar, psihoterapeut, analitički psihoterapeut mislim da je čovjek jednak na ulici, u obitelji i na poslu. Netko je onoliko dobar otac koliko je dobar psihijatar, mi smo integrirane ličnosti, ne vjerujem da postoje dobri psihijatri, kirurzi, novinari, a da su loši roditelji. Možda smo mi psihijatri tu u prednosti jer bolje poznajemo sebe i druge i znamo malo više o emocijama. No imate i psihijatre s teškim problemima i teškoćama. Djecu treba voljeti, pokazati im odgovornost na primjeru svog života. Ne treba djeci govoriti o odgovornosti jer će ona to vidjeti gledajući vaš život. Roditelj je bolji što su mu riječi i djela usklađeniji. Neće roditelj koji puši postići ništa ako govori djetetu da je to loše, bolje je da kaže da ima problem i da zato puši ili da, kad mu je teško, popije čašu, dvije vina.
Što vam je kao ocu najvažnije kod djece?
Najvažnije mi je i kod djece i članova obitelji i mojega terapijskog tima da su autentični, da čovjek izabere vlastiti put, da je u stanju preispitivati se i mijenjati. To su zdrave ličnosti koje su razvile autentičan pogled na svijet, a ne lažan. Najgori je lažni osjećaj sebe, cijeli život sam i kao roditelj i kao psihijatar isticao važnost da ne budemo nešto što nismo.
Je li nekoć bilo lakše odgajati djecu nego danas u globaliziranom svijetu u kojem su djeca izložena koječemu, a roditelji rastrzani između obiteljskih i radnih uloga?
Nekoć je bilo lakše odgajati djecu jer je društvo imalo tradicijske vrijednosti koje su se poštovale. Djeca su ujutro išla u školu, a kad bi došla iz škole, napisala bi zadaću, a poslije se igrala na ulici. Nedjeljom se išlo u crkvu, znalo se kad se ide na more, bile su čvrste granice u kojima se većina ljudi dobro snalazila. Društvo je danas postalo ne slobodno, što bi bilo sjajno, nego lažno slobodno u smislu da su sve tradicije prevladane. Velika većina ljudi ne može napustiti tradiciju. Nije dobro ni da djeca ne poštuju autoritete od škole pa nadalje...
Ali tu ima i mali problem, djeca su osjetljiva skupina i svatko tko radi s njima, od odgojitelja do učitelja i profesora, treba zadovoljavati strože kriterije od ostalih zaposlenih, a mi imamo sjajnih ljudi u tim profesijama, ali i onih koji nisu za rad s djecom?
To je točno. Svi učitelji i nastavnici trebaju moći razumjeti djecu ma kakva bila i znati se ispravno odnositi prema njima. Dok su maloljetni, njihov problem je problem roditelja ili nastavnika. Danas su djeca izgubljena u hiperlažnoj slobodi da je sve dopušteno i u informacijama koje dobiju. Nekad se znalo da djeca nakon crtića idu na spavanje i taj kulturalni obrazac da su crtani filmovi bili iza osam sati uvečer i da potom idu na spavanje bio je prirodan. Danas su u osnovnoj školi budna do ponoći, a za većinu djece to je loše fiziološki, medicinski, a osobito emocionalno. Granice su im potrebne ne da ih teroriziramo, nego da ih zaštitimo. Prirodna potreba djeteta je da bude u društvu i, ako je cijeli razred na mreži do ponoći, žele biti u vezi s vršnjacima, a ne spavati. Ali tu su roditelji koji trebaju postaviti granice. Danas imamo mantru "neka djeteta na mobitelu, samo zna kad će spavati pa makar to bilo u 2 u noći".
Prije nekoliko mjeseci osječka psihijatrica za djecu i adolescente javno je upozorila da djeca zbog stresa i anksioznosti završavaju na psihijatriji i da se treba zapitati zašto su pod takvim pritiskom u školama...
Meni se kao psihijatru ne sviđa u školskom sustavu da djeca moraju od 5. razreda fanatično učiti da bi upisala gimnaziju. Dijete u 5. razredu treba se igrati i nešto učiti i nije spremno da ga se pritišće da mora skupljati bodove. Osnovna škola treba biti koncipirana tako da postoji puno učenja kroz igru. Djeca trebaju slobodno upisivati srednju školu koju žele, naravno, neće dijete s dovoljnim uspjehom upisati gimnaziju. To da su djeca u osnovnoj školi opterećena skupljanjem bodova je teroriziranje. Ulazak u srednje škole i na fakultete treba biti puno slobodniji, što ne znači da im treba bilo što poklanjati. I matura je za mlade opterećenje, emocionalno je nepoštena. Zašto bi dijete koje je u gimnaziji četiri godine imalo pet iz matematike išlo na maturu iz matematike? I u sudstvu postoji ona da ne možete dvaput biti suđeni za isto djelo. Ima djece koja predmet po predmet polako rješavaju i padnu na maturi jer se nisu naučila na pritisak, a ima djece kojoj adrenalin tada proradi i na maturi su sjajni. Za neke je matura sjajna stvar, za neke pogubna. Zamislite dijete koje radi svojim ritmom i ima četvorke i petice i padne na maturi. Ono je emocionalno skršeno jer zna da nije palo maturu jer nije radilo. Nisi svi isti, netko ne može skupiti koncentraciju znanja u danom trenutku. Ima 10, 20% djece koja to ne mogu, a mogu biti sjajni matematičari i liječnici. Kad dijete dobije poruku na maturi da nije dovoljno dobro, pitanje je kako će njegov život dalje teći.
Mnogi visokoobrazovani ljudi radije idu životnim trenerima, bioenergičarima, raznim alternativcima, samo ne psihoterapeutima.
Ako čovjek želi iz Zagreba doći u New York, tamo može doći jedino avionom. Kad čovjek ima emocionalan problem, može ga samo riješiti dobro educiran i istreniran psihijatar i psihoterapeut, a alternativac eventualno može pomoći čovjeku da se lakše osjeća s tim problemom.

# data[].attributes.attachment_link.title
'Naše društvo izabralo je favoriziranje političara, nogometaša, a ne liječnika'

# data[].attributes.attachment_link.description
S poznatim psihijatrom Antom Bagarićem, pročelnikom Zavoda za liječenje ovisnosti psihijatrijske bolnice Vrapče, razgovarali smo o stanju u hrvatskom društvu. Dok govori o tome da liječnici zaslužuju više plaće, jedan je od rijetkih stručnjaka koji se ne libi govoriti i o onome što nije dobro u zdravstvu te da je nužna veća transparentnost i odgovornost liječnika te svih javnih i državnih službenika.

# data[].attributes.body
https://www.jutarnji.hr/vijesti/hrvatska/%E2%80%98istina-mi-doktori-smo-uzimali-mito-ali-mislili-smo-da-radimo-dobro.-opet-bismo-to-napravili%E2%80%99-807100

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Zbog ovog je slučaja Nacionalna sveučilišna knjižnica pretvorena u divovsku papirnicu. Iz njenih je fotokopirnih aparata izašlo nevjerojatnih sto tisuća stranica predmeta, a samo se optužnica sastoji od ukupno 800 stranica i njome su obuhvaćena 364 optužena koji su ju svi do zadnjeg morali primiti. Sve to zajedno, čitave planine papira, tiskane su i uvezene u zagrebačkom NSK, jer Uskok prvi put u povijesti jednostavno nije imao dovoljno fotokopirnih strojeva za tu operaciju.

Najveći slučaj dosad

Slučaj Hipokrat od svog je početka obarao rekorde.

264 osobe optužene za mito. Rekord.

200 liječnika se dosad nagodilo. Rekord.

Sto tisuća stranica predmeta. Rekord.

S Hipokratom se ne može mjeriti ni slučaj Forex u kojem se zbog pripremnog ročišta sa 681 oštećenikom unajmila kino dvorana Studentskog centra. Optužnica za Forex ipak je imala punih stotinu stranica manje.

Afera Spice je pak imala 'samo' 60 tisuća stranica predmeta koji je upola manji od Hipokrata.

No, kad se ove impresivne brojke zanemare, ostaje pitanje koliko je stvari ovaj gigantski slučaj masovnog podmićivanja liječnika od strane male ludbreške tvrtke Farmal u Hrvatskoj promijenio?

- Prodavači lijekova i dalje nam ulaze u ordinacije. Sve je ostalo isto. Tek kad predstavnicima svih farmaceutskih kompanija zabrani lobiranje, korupcije više neće biti. Dotad će sve ostati isto, mantra je koju su nam u svojim anonimnim ispovijestima ponavljali optuženi liječnici koji su tvrdili da ih se pribija na stup srama. Svi tvrde isto: ulovljene su male ribe, često i zbog beznačajnih darova, neki nisu ni znali da krše zakone, a ti isti zakoni i dalje omogućavaju da se posao nastavi kao i dosad.

Pokazuju to i brojke.

Hipokrat je Uskokov slučaj bez premca. Optužnica tereti šefove farmaceutske kompanije Farmal na čelu s predsjednikom Uprave Draženom Dedijem da su organizirano podmićivali liječnike opće prakse u cijeloj zemlji, kako bi osigurali što bolju prodaju njihovih lijekova. Razdoblje u kojem su to radili proteže se od 2009. do kraja 2012. godine. Spominjao se iznos od 14 milijuna kuna koje je Farmal unaprijed odredio kao fond za mito.

A onda se doznalo da su godinu dana kasnije, dakle 2013. godine, ostale farmaceutske kuće službeno prijavile da su na liječnike u Hrvatskoj potrošile punih 29,8 milijuna kuna. Honorare je izravno primilo 3000 liječnika, u prosjeku deset tisuća kuna godišnje svaki od njih. Još je šest tisuća liječnika primilo brojne darove.

Dražen Dedi, predsjednik Uprave Farmala, prilikom dolaska policije u urede njegove tvrtke (Željko Hajdinjak/CROPIX)

Priznanje farmaceuta

Farmaceuti su, dakle, nakon afere Hipokrat priznali da su na honorare utrošili oko 11,5 milijuna kuna, na putovanja liječnika na seminare i kongrese diljem planeta oko 13,6 milijuna kuna, a na stavku zabava i hrana otišlo je oko pola milijuna kuna.

Te su brojke farmaceuti prijavili HZZO-u, a to su i dužni temeljem Ugovora o etičkom oglašavanju. Njihovi su troškovi legalni, riječ je o laički rečeno 'lobiranju' na koje tvrtke imaju pravo. Riječ je o marketingu. A kad je u pitanju Farmal, riječ je bila o mitu.

A granica je običnom građaninu prilično nejasna.

Unatoč činjenici da će Hipokrat ući u sudske anale kao najmasovniji primjer korupcije u zdravstvu, činjenica je da je Farmal u biti malena ludbreška tvrtka za proizvodnju generičkih lijekova koja je do afere brojala oko 120 zaposlenih. Njihov udio na hrvatskom tržištu gotovo da je bio zanemariv.

Farmal je, naime, do Hipokrata bio tek 17. farmaceutska tvrtka po jačini u Hrvatskoj, a udio tržita koji su obuhvaćali njihovi lijekovi iznosio je tek 2,18 posto. Za primjer - Pliva, koja je najjača, uzimala je 2012. godine oko 10, 8 posto tržišta, a ostalih pet najjačih kompanija zajedno - Belupo, Abbot, Roche, Pfizer i Krka - čak 28,44 posto tržišta.

Što se ustvari tijekom istrage saznalo?

Prvo, da su kao mito nuđene često i bizarne stvari. Studijska putovanja, namještaj, kućanski aparati, bonovi za trgovačke centre, privatna putovanja u Jordan, hladnjaci, televizori, pa čak i japanke i specijalistički pregledi, sve to bile su 'nagrade' liječnicima koji su zauzvrat prepisivali Farmalove lijekove.

Optužnica je obuhvaćala više od 360 liječnika, od kojih su mnogi privedeni (Ronald Goršić/CROPIX)

Prepisivanje lijekova

U mreži koju su po optužnici organizirali Dražen Dedi i trojica direktora iz ludbreške kompanije bila su uključena ukupno 23 trgovačka putnika.

Osim što su, kao što to i inače rade, prepisivali lijekove pacijentima i za to primali nagrade, što je 'blaži' oblik mita, neki su liječnici optuženi da su lijekove kojima je isticao rok trajanja fiktivno prepisivali svojim pacijentima, ljekarnici bi ih naplatili HZZO-u, dakle pojednostavljeno državi, a onda bi ti lijekovi išli u otpad.

Nagradni fond iznosio je od pet do deset posto ukupne vrijednosti prepisanih lijekova, što stvarnih, što fiktivnih. Prodavači nisu birali lokacije - optuženih liječnika je od Zagreba pa do Belišća. Od Opuzena, Makarske i Stobreča do Konavala, Brinja i otoka Krka.

Uskok je istragu odradio temeljito. Tajno su snimani telefonski razgovori liječnika i prodavača, u nekim slučajevima uhvaćena je i primopredaja novca. U sjedištu tvrtke pronađena su i osobna računala na kojima se vodila evidencija nagrađivanja.

Istražitelji Uskoka su, među ostalim, na snimci uhvatili liječnika iz Knina koji je primio 1800 kuna u bonovima, a jedna liječnica iz Šibenika zatražila je da se bon koji je zaslužila pošalje njezinom sinu studentu u Zagreb. Liječnik iz Splita naručio je i dobio namještaj, a njegova kolegica iz istoga grada od Farmala je tražila da joj se plati tečaj ultrazvuka dojke u iznosu od 9500 kuna.

Početkom lipnja ove godine krenuo je sudski rasplet Hipokrata. S obzirom na golemi broj optuženih, megasuđenje bi bilo gotovo nemoguće organizirati da se većina njih ipak nije unaprijed nagodila. U četiri raspravna dana tako je njih po 40-ak redom na sjednicama optužnog vijeća na zagrebačkom Županijskom sudu priznalo krivnju u zamjenu da im se ne uzmu licence za rad, a da im se zatvorske kazne zamijene kaznom dobrotvornog rada. Time je država spasila 7 milijuna kuna raznih troškova, a zdravstveni sustav u zemlji ostao je stabilan.

Deseci tisuća eura

Da je kojim slučajem svih 300-injak liječnika opće prakse ostalo bez licenci, i to je nemali put naglašeno, sustav bi se urušio jer ih ne bi imao tko zamijeniti.

S druge strane, mnogi od optuženih su nam priznali kako sada prolaze neviđenu sramotu te da im je ugled nepovratno narušen samo zato što su prihvatili darove sitne vrijednosti.

Obiteljska liječnica s kojom smo razgovarali u siječnju ove godine rekla nam je da je uzela tek dva bona od po 500 kuna za trgovački lanac, a da bi te lijekove ionako prepisavala jer su bili najpovoljniji.

- Nisam ni znala da radim nešto protuzakonito. Kako mogu biti u istom košu s nekime tko od promocije lijekova zarađuje i do deset tisuća eura godišnje - pitala nas. Dok nije podignuta optužnica, mislila je da radi nešto korisno jer je propisivanjem Farmalovih lijekova štedjela novac, istaknula je.

Drugi su nam pak liječnici rekli da su Farmalovi trgovački putnici sitne ribe koji su pravila igre prekopirali od jačih farmaceutskih kuća na domaćem tržištu. Simptomatično im je da mito i korupcija nisu utvrđeni kod nikog drugog već samo kod Farmala, koji je 'očito nekome zasmetao'.

Izolirani slučaj

- Postoje liječnici koji uz svoju mjesečnu plaću jednom tjedno drže i predavanje za neku farmaceutsku kompaniju i za to dobiju po tisuću eura. Tamo liječnik satima priča kako je upravo lijek te kuće najbolji i da ga treba prepisivati. A mi koji smo uzeli bon u novinama smo predstavljeni kao rušitelji sustava i najgori kriminalci - pravdao nam se jedan liječnik.

Neobičnu ispovijest dala je i liječnica iz Splita. Ona je sve što bi dobila od Farmala proslijedila siromašnima, a dodavala je i vlastiti novac. Njena ispovijest Slobodnoj Dalmaciji sukus je problema iz kojeg se izrodio Hipokrit.

- HZZO je inzistirao da liječnici smanje potrošnju lijekova. Darovi Farmala bili su doslovno pokloni, i to za nešto što bismo s njima ili bez njih svejedno morali učiniti - a to je pisanje jeftinijih, ali jednako učinkovitih lijekova za pacijente. Sve što je Farmal radio, također su radile sve druge farmaceutske firme. Neke su doslovno uvjetovale novčane nagrade pisanjem određene količine lijekova, koji su uz to bili i mnogo skuplji od Farmalovih, što zaista nikad ne bih mogla prihvatiti. Osim toga, nisam ni smjela pisati skuplje lijekove zbog kontrola HZZO-a. U protivnom, sigurno bih bila kažnjena, poput onih koji su prešli zadani limit. Farmalove poklone koji su uglavnom bili vezani uz blagdane i godišnje odmore proslijedila sam potrebitima. Pomagala sam i prije Farmalovih poklona, bonova, a pomažem i sada kada tih darova nema - rekla je i dodala da je u humanitarne svrhe u zadnjih sedam godina zajedno sa suprugom uplatila oko 120 tisuća kuna. Za sve je imala potvrde u obliku računa i priznanica.

Na kraju se iz afere mogu izvući četiri sigurna zaključka. Prvo, nisu svi optuženi liječnici jednako krivi za uzimanje mita. Drugo, mnogi koji su mito uzimali ili ga još uzimaju ovom akcijom nisu obuhvaćeni. Treće, konačne kazne za većinu su liječnika rezultat kompromisa - nitko neće izgubiti licencu za rad ni otići u zatvor, za to nema uvjeta u zdravstvenom sustavu.

I konačno četvrto: dok se ne promijeni cjelokupni sustav, ovakve akcije osim zvučnih optužnica koje obaraju rekorde i intrigiraju neobičnim činjenicima, poput primjerice mita u obliku japanki i putovanja u Jordan, neće se puno promijeniti.

Komentar Mladena Plešea: Društvo mora osuditi svaku korupciju

Da su mito i korupcija postali sastavni dio naše svakodnevice te da su se tako duboko uvukli u sve društvene pore da čak i u najeklatantnijim slučajevima izostaje bilo kakva ozbiljnija javna osuda, pokazuje i najnoviji slučaj podmićivanja liječnika obiteljske medicine. Naime, tvrtka Farmal obasipala ih je raznim poklonima, a oni su zauzvrat propisivale njihove lijekove kada je trebalo, ali i kada nije. Dakle, ne samo da su se na nezakonit način osobno okoristili, nego su stavili u neravnopravan položaj ostale farmaceutske kompanije, a tko zna nisu li nekome ugrozili zdravlje jer mu možda nisu propisali najefikasniji lijek. Na takav neviđeni skandal na dovoljno upečatljiv način nisu reagirali ni Ministarstvo zdravlja, ni liječnička komora ni brojna etička povjerenstva, a riječ je o slučaju u kojemu je čak 364 liječnika prekršilo zakon, a da o moralnim normama uopće i ne govorimo. Do sada se nagodilo čak 260 liječnika, što znači da su priznali krivnju. I kako se onda može dogoditi da izostane opće javno zgražanje i osuda. DORH, policija i pravosudni sustav odradili su svoj dio posla, no to ni izdaleka nije dovoljno da se stane na kraj toj pogubnoj društvenoj pošasti. Jer ako nitko nije doživio javnu osudu svoje profesije, ako nije izgubio licencu, kako očekivati da se sve to neće ponoviti, samo u još drastičnijem obliku.

Kada je otkriveno da su profesori na nekoliko fakulteta prodavali ispite, dio javnosti i najviših političkih i društvenih dužnosnika stao je u njihovu obranu, žestoko napadajući DORH i medije koji su pisali o toj strašnoj aferi. Tih dana u Zagrebu je boravila skupina japanskih znanstvenika koji su zabrinuto pitali koliko je osumnjičenih profesora počinilo samoubojstvo. U državi u kojoj nema društvene osude korupcije, ne samo da nema potrebe za samoubojstvima nego se protiv zla, koji se doživljava kao nešto normalno, ne može ni efikasno boriti.

# data[].attributes.attachment_link.title
'Istina, mi doktori smo uzimali mito, ali mislili smo da radimo dobro. Opet bismo to napravili'

# data[].attributes.attachment_link.description
Zbog ovog je slučaja Nacionalna sveučilišna knjižnica pretvorena u divovsku papirnicu. Iz njenih je fotokopirnih aparata izašlo nevjerojatnih sto tisuća stranica predmeta, a samo se optužnica sastoji od ukupno 800 stranica i njome su obuhvaćena 364 optužena koji su ju svi do zadnjeg morali primiti.

# data[].attributes.body
https://www.nacional.hr/kotarski-mladi-u-hrvatskoj-sve-vise-prihvacaju-zaposljavanje-preko-veze-i-klijentelizam/

# data[].attributes.body
https://www.24sata.hr/news/iznuda-daj-novac-ili-cu-otkriti-informacije-iz-tvoje-proslosti-418396

# data[].attributes.attachment_link.title
Iznuda: ‘Daj novac ili ću otkriti informacije iz tvoje prošlosti’

# data[].attributes.attachment_link.description
Muškarac (27) je u razdoblju od sredine 2009. do početka svibnja 2015. prijetio 59-godišnjaku. On mu je isplatio nekoliko desetaka tisuća kuna. Počinitelj je uhićen

# data[].attributes.body
https://ivijesti.hr/favoriziranje-ids-a-u-glasu-istre-jesu-li-novinari-glasa-istre-bili-u-pravu/

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
U razdoblju od 9. travnja do 14. svibnja 2021. porečki gradonačelnik Loris Peršurić je u Glasu Istre bio prisutan sa čak 17 članaka, odnosno, u tih 35 dana Peršurić se u Glasu Istre u prosjeku predstavljao svaki drugi dan, nerijetko na naslovnici i s obiljem fotografija. U tom istom razdoblju, Vladimir Sladonja, protukandidat SDP-a pojavio se u tom listu tri puta, a nezavisni kandidat Maurizio Zennaro jedanput.
Glas Istre i favoriziranje kandidata IDS-a
Je li Glas Istre favorizirao kandidate IDS-a tijekom predizborne kampanje za lokalne izbore? Robert Frank, glavni urednik Glasa Istre tvrdi da nije, dok novinari Glasa Istre, koji su digli glas zbog favoriziranja kandidata IDS-a i zbog toga dobili izvanredne otkaze, naravno, tvrde da je. Tko je u pravu?

U medijskom smislu predizborno pozicioniranje Glasa Istre traje već duže vrijeme, a doživio je vrhunac prilikom sučeljavanja Elene Puh Belci (IDS) i Filipa Zoričića (Nez), kandidata za gradonačelnika Pule, voditelj sučeljavanja bio je Robert Frank, glavni urednik Glasa Istre. Po mišljenju novinara Glasa Istre, koji su svoje stavove iznijeli javno i zbog toga dobili izvanredne otkaze, Robert Frank je tijekom sučeljavanja favorizirao kandidatkinju IDS-a, Elenu Puh Belci, a ista politika favoriziranja vodila se i u tiskanom izdanju prema drugim kandidatima IDS-a.

Kakvo je bilo stanje u drugim istarskim gradovima po pitanju favoriziranja kandidata IDS-a u odnosu na druge kandidate i druge političke opcije? Jesu li svi kandidati dobili isti medijski prostor u najvažnijem istarskom tisku?

Dovoljno je malo istražiti i veoma lako možemo dobiti odgovore na postavljena pitanja, a mi smo istražili i usporedili medijski prostor koji su u Glasu Istre dobili kandidati za gradonačelnika Poreča.
Koliko su kandidati za gradonačelnika Poreča bili prisutni u Glasu Istre ?
U Poreču su se za funkciju gradonačelnika nadmetali: Vladimir Sladonja (SDP), Maurizio Zennaro (Nez) i Loris Peršurić (IDS). Za pisanje ovog članka koristili smo se Google tražilicom i nekim objavama sa Facebook-a, a s kandidatom Mauriziom Zennarom smo i razgovarali.

Vladimir Sladonja (SDP) prvi je krenuo s predizbornom kampanjom 14. veljače 2021. Glas Istre mu poklanja medijsku pozornost objavom članka: VLADIMIR SLADONJA KANDIDAT JE SDP-a ZA GRADONAČELNIKA. Sladonja dobiva opet prostor u Glasu Istre tek 1. travnja, i priliku da se obrani od nespretno/nesretne izjave koja je dotakla najvažniju sporednu stvar na svijetu, a to je nogomet, odnosno najava gradnje nogometnog kampusa, za što je Sladonja u predizbornoj kampanji predlagao odgodu. U medijskom promidžbenom smislu, članak od 1. travnja: SPORT VS. POLITIKA: Porečki nogometni kampus među glavnim PREDIZBORNIM TEMAMA U POREČU, Sladonji je nanio više štete nego koristi.

Objavom članka 8 svibnja 2021.g.: Sladonja (SDP): Vratit ću u gradsko vlasništvo zemljište koje su nam otele turističke tvrtke zaključava se medijski prostor koji je Glas Istre posvetio Sladonji.
Je li zbog Eda Kosa i Ivana Jakovčića stopirana objava plaćenog članka u Glasu Istre?
No, to nije sve jer je kandidat porečkog SDP-a dogovorio s marketingom Glasa Istre plaćeni članak. Sladonja je poslao marketingu Glasa Istre kratki članak u kojemu objašnjava zašto se odlučio kandidirati. Uplatio je ono što je marketinška služba zahtijevala no, objava plaćenog članka je stopirana, piše Elio Velan na Facebook stranici kandidata porečkog SDP-a.

Sladonja u članku, koji je Glas Istre odbio objaviti, spominje i Eda Kosa, a namjera Sladonje je, kako piše u članku: suprotstaviti se hobotnici, sivoj vrhuški IDS-a. Pratim predugo kako ljudi poput Eda Kosa, Ivana Jakovčića i njima slični, pletu poslovne mreže da ne bih znao kakvu su kupolu moći izradili. Mladi Peršurić je njihov proizvod, fasada, konce drže i dalje isti ljudi koji su unakazili ugled mog Poreča, piše Sladonja i zaključuje: Obzirom da su IDS preuzeli ljudi kao Edo Kos želim vjerovati da postoji "kritična masa " ljudi koja će se suprotstaviti toj hobotnici i zato sam se kandidirao za gradonačelnik a.

Možda su upravo te teške riječi upućene moćnim ljudima IDS-a zaustavile objavu članka, a možda i dobri odnosi glavnog urednika Glasa Istre s porečkim političkim moćnicima?

Maurizio Zennaro (Nez) najavio je sudjelovanje na lokalnim izborima sa kandidacijskom listom 15. ožujka, a kandidaturu za gradonačelnika 8. travnja.

"Održane su konferencije za tisak i poslana su priopćenja novinarskim kućama, uključujući i redakciju Glasa Istre", rekao nam je Zennaro. "Međutim, Glas Istre nije objavio naša priopćenja pa smo 13. travnja uputili Prigovor redakciji Glasa Istre, glavnom uredniku Robertu Franku i na znanje Hrvatskom novinarskom društvu i predsjedniku društva Hrvoju Zovku."

"Istog dana dobio sam SMS poruku od Borisa Bilasa, novinara Glasa Istre, u kojoj je pisalo da ga je Robert Frank zamolio da mi se javi. Čuli smo se i uslijedio je intervju koji je Glas Istre objavio 18. travnja i to na tri stranice i to je sav medijski prostor koji nam je Glas Istre posvetio tijekom kampanje, unatoč tome što smo uredno nastavili slati priopćenja o našim predizbornim aktivnostima i to 24. i 30. travnja te 7 i 12. svibnja", rekao nam je Zennaro.

Zennaro je u Glasu Istre prisutan još 10. svibnja, spominje se u članku: Predizborna rasprava s istarskim političarima o mladima i obrazovanju, kao sudionik rasprave koju je organizirao Radio Rojc i 12. svibnja u članku Vijeće Autohtone talijanske nacionalne manjine istarske županije ima svog favorita za zamjenika župana.

Kandidat IDS-a za gradonačelnika Poreča, Loris Peršurić, zadnji je najavio kandidaturu za gradonačelnika Poreča i Glas Istre 9. travnja objavljuje članak: (1) IDS predstavio kandidate u tri jedinice lokalne samouprave.

Pa slijede članci:

(2) 10. travnja LORIS PERŠURIĆ (IDS) objavio svoju rekandidaturu za porečkog gradonačelnika

(3) 20. travnja LORIS PERŠURIĆ (IDS) PREDSTAVIO PRVI DIO SVOG PROGRAMA ZA POREČ Prioritet je kanalizacijska mreža u okolnim naseljima, obnova ceste LaCop - Parens te lokalna međuobilaznica

(4) 24. travnja: LORIS PERŠURIĆ: Brendiranje Poreča kao grada kulture i povijesti

(5) 28. travnja: Aktualni gradonačelnik predstavio treću točku svog izbornog programa. POREČ ĆE NASTAVITI BITI JEDAN OD PET GOSPODARSKI NAJAČIH GRADOVA UZEMLJI

(6) 4. svibnja: LORIS PERŠURIĆ: Imam tim, konkretan program i snagu nastaviti s projektima koji će rezultirati još većim napretkom i jednakim razvojem svih mjesnih odbora

(7) 5. svibnja: Loris Peršurić predstavio četvrtku točku programa: "POREČ - GRAD KOJI BRINE O SVOJIM GENERACIJAMA".

(8) 8. svibnja: PERŠURIĆ PREDSTAVIO DIO PROGRAMA O MLADIMA I SPORTU i 14. svibnja, dan prije predizborne šutnje i šlag na kraju s devetim člankom : Aktualni gradonačelnik Poreča ove nedjelje ide na izbore i računa na još jedan četverogodišnji mandat. LORIS PERŠURIĆ: NAPRAVILI SMO PUNO, ALI PRED NAMA IMA JOŠ DOSTA POSLA

No, ipak je Peršurić bio aktualni gradonačelnik Poreča pa mu stoga Glas Istre dodjeljuje medijski prostor i po toj osnovi i na prozivku o derutnom stanju i ruglu autobusnog kolodvora slijedi odgovor člankom od 31. ožujka: (10) RUGLO U CENTRU POREČA: Grad želi graditi novi autobusni kolodvor

Pa slijede članci:

(11) 7. travnja: JEDINSTVEN U HRVATSKOJ: Poreč u dvije godine ima 20 posto više djece u vrtićima i školama

(12) 13. travnja: INFLACIJA ŠOPING CENTARA U POREČU Grad je postao šoping meka, a trgovci zadovoljno trljaju ruke

(13) 16. travnja: Kod Poreča se gradi izuzetno važan sustav za poljoprivredu VRIJEDAN VIŠE OD 100 MILJUNA KUNA

(14) 22. travnja: Vlasnici derutnog zdanja koje narušava vizuru gradskog središta spremni su krenuti u uređenje

(15) 30. travnja: Svečanošću obilježen Dan Grada Poreča, laureati Adriano Ukušić i Denis Bernobić

(16) 3. svibnja: DAN GRADA POREČA I DAN OSLOBOĐENJA: Grad u kojem kvaliteta života raste iz godine u godinu

(17) 6. svibnja: NAPREDUJE IZGRADNJA PROČISTAČA POREČ-JUG Gradi se kanalizacijska mreža u St. Amoroso te kolektor Fuškulin - Jasenovica

Provjerili smo financijsko izvješće i troškove predizborne kampanje Lorisa Peršurića i ustanovili da gradonačelnik Poreča nije usmjerio financijska sredstva za plaćene članke ili za oglašavanje u Glasu Istre, za razliku od Borisa Miletića.

Kao što smo u uvodu ovog članka napisali, veoma ćemo lako odgovoriti na pitanje je li Glas Istre favorizirao kandidate IDS-a tijekom zadnje predizborne kampanje? Barem što se Poreča tiče odgovor je kristalno jasan! Da, Glas Istre je favorizirao kandidata IDS-a i novinari Glasa Istre, kojima je uručen izvanredni otkaz govore istinu i u pravu su i ako ovaj članak može poslužiti časnim i hrabrim novinarima Glasa Istre u dokazivanju činjenica biti ćemo zbog toga iznimno sretni i ponosni.

Podrška novinarkama Chiari Bilić, Danijeli Bašić Palković i Borki Petrović te novinaru Zoranu Angeleskom. (iV)

# data[].attributes.attachment_link.title
FAVORIZIRANJE IDS-a U GLASU ISTRE! JESU LI NOVINARI GLASA ISTRE BILI U PRAVU? - iVijesti

# data[].attributes.attachment_link.description
U razdoblju od 9. travnja do 14. svibnja 2021. porečki gradonačelnik Loris Peršurić je u Glasu Istre bio prisutan sa čak 17 članaka, odnosno, u tih 35 dana Peršurić se u Glasu Istre u prosjeku predstavljao svaki drugi dan, nerijetko na naslovnici i s obiljem fotografija.

# data[].attributes.body
Sukob interesa - najčešći oblik korupcije u RH (ostvarivanje vlastitog interesa na uštrb javnog interesa

# data[].attributes.attachment_link.title
Pokrenuti postupci protiv šefa Hrvatskih šuma te saborskih zastupnika Grmoje i Tomića

# data[].attributes.attachment_link.description
Povjerenstvo za sprječavanje sukoba interesa pokrenulo je postupak protiv Krunoslava Jakupčića, predsjednika Uprave Hrvatskih šuma, zbog medijskih napisa da mu je tvrtka plaćala odvjetnika pošto je završio u pritvoru u zbog korupcijske afere Vjetroelektra

# data[].attributes.body
Nepotizam - termin kojim se označava popunjavanje radnih mjesta članovima vlastite obitelji ili davanje prednosti pri zapošljavanju poznanicima.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Piše: Nikola PatkovićObjavljeno: 21. travanj 2022. 15:40

# data[].attributes.attachment_link.title
Uhićen kontroverzni načelnik Čeminca i skoro cijela njegova obitelj: ‘I ranije su ga istraživali pa je nastavio...’

# data[].attributes.attachment_link.description
U USKOK-u kažu kako se osnovano sumnja u počinjenje koruptivnih kaznenih djela te kaznenih djela protiv pravosuđa

# data[].attributes.body
Podmićivanje - davanje nagrade za poduzimanje ili nepoduzimanje neke aktivnosti, čime osoba koja daje nezakonitu nagradu ostvaruje korist

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Poduzetnik iz okolice Zagreba priznao je jučer da je sudskoj zapisničarki s Prekršajnog suda u Zagrebu dao mito jer je obećala da će se za njega založiti kod suca u čijoj je referadi tada radila. Dao joj je 100 eura, a ona mu je trebala osigurati povoljnu presudu u postupku u kojem mu je prijetilo i do 20 tisuća kuna novčane kazne.

Naime, prometna policija prijavila ga je za vožnju neregistriranog službenog vozila. Osim samog vozača, prijavljena je i njegova tvrtka jer je automobil bio u njezinom vlasništvu.

Kako je zapisničarka tražila mito?

Vlasnik tvrtke pojavio se 29. prosinca 2014. na Prekršajnom sudu u Zagrebu. Tog dana tamo je održano ročište u postupku što ga je protiv njega pokrenula prometna policija. Sudska zapisničarka, priznao je danas poduzetnik, rekla mu je nakon ročišta da mu za novčanu naknadu od 100 eura može ishoditi donošenje povoljne sudske odluke. Uvjerila ga je da može utjecati na suca, a poduzetnik joj je nakon toga predao traženo mito.

Oboje su na kraju optuženi. Ona za trgovanje utjecajem, a on za davanje mita za trgovinu utjecajem. Poduzetnik je danas odlučio priznati krivnju i nagoditi se s USKOK-om. Za to je dobio kaznu od šest mjeseci zatvora koja mu je zamijenjena radom za opće dobro. Jedan dan zatvora zamijenit će mu se s dva sata rada.

Novi je ovo korupcijski slučaj otkriven u domaćem pravosuđu. Optužno vijeće Županijskog suda u Zagrebu danas je trebalo razmatrati i optužnicu protiv zapisničarke Svirčić, no to je za neko vrijeme odgođeno budući da je čovjek koji joj je dao mito potpisao sporazum s USKOK-om.

# data[].attributes.attachment_link.title
Skandal na sudu u Zagrebu; poduzetnik priznao kako je podmitio sudsku zapisničarku da mu sredi presudu

# data[].attributes.attachment_link.description
Poduzetnik iz okolice Zagreba priznao je jučer da je sudskoj zapisničarki s Prekršajnog suda u Zagrebu dao mito jer je obećala da će se za njega založiti kod suca u čijoj je referadi tada radila. Dao joj je 100 eura, a ona mu je trebala osigurati povoljnu presudu u postupku u kojem mu je prijetilo i do 20 tisuća kuna novčane kazne.

# data[].attributes.body
Iznuda - kazneno djelo, što ga čini onaj kojemu je cilj sebi ili drugomu pribaviti protupravnu imovinsku korist i silom ili ozbiljnom prijetnjom prisiliti drugoga da što učini ili ne učini na štetu svoje ili tuđe imovine.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Policijski službenici Policijske uprave varaždinske dovršili su kriminalističko istraživanje nad dvojicom muškaraca starosti 39 i 59 godina, zbog sumnje da su počinili kazneno djelo Iznude nad 40-godišnjakom.

Kako se sumnja, oni su od mjeseca travnja 2016. godine pa sve do 23. rujna 2021. godine, prema zajedničkom dogovoru i planu da sebi pribave znatnu protupravnu imovinsku korist, kontinuiranim zastrašivanjima, psihičkim pritiskom te višekratnom uporabom fizičke sile i ozbiljnim prijetnjama da će izravno napasti život ili tijelo 40-godišnjaka i članova njegove obitelji od strane 39-godišnjaka na poticaj 59-godišnjaka, prisilili 40-godišnjaka da im tijekom tog razdoblja isplati točno neutvrđeni iznos u gotovom novcu, a koji iznos svakako premašuje iznos od 500 000 kuna.

Uz navedeni iznos u gotovom novcu, prijavljeni su prema prethodnom dogovoru, zastrašivanjima, uporabom sile i prijetnje prisilili istog da proda vlastitu nekretninu u gradu Varaždinskim Toplicama za iznos od 30 000 eura te nakon toga novac pribavljen prodajom preda 39-godišnjaku, koji je od tog iznosa na ime svoje supruge kupio građevinsko zemljište u Vrsima za iznos od 20 000 eura, dok je za ostatak iznosa kupio teretno vozilo marke Citroen Yumpi.

Opisanim radnjama prijavljeni su za sebe pribavili znatnu nepripadnu imovinsku korist koja višestruko premašuje početno dugovanje - pozajmicu u iznosu od 54 000 kuna.

Navedeni su po završenom kriminalističkom istraživanju, uz kaznenu prijavu predani pritvorskom nadzorniku Policijske uprave varaždinske.

# data[].attributes.attachment_link.title
Dvojac osumnjičen za iznudu nad 40-godišnjakom

# data[].attributes.attachment_link.description
Policijski službenici Policijske uprave varaždinske dovršili su kriminalističko istraživanje nad dvojicom muškaraca starosti 39 i 59 godina, zbog sumnje da su počinili kazneno djelo Iznude nad 40-godišnjakom.

# data[].attributes.body
Klijentilizam - oblik političke korupcije pomoću raznih potkupljivanja koja nisu izražena u novcu,
već npr. namještanju poslova itd.

# data[].attributes.attachment_link.title
HDZ prva politička stranka osuđena za korupciju

# data[].attributes.attachment_link.description
Današnje vodstvo ne može biti odgovorno za djelovanje pojedinaca, rekao predsjednik HDZ-a Andrej Plenković.