# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Please check out the new-and-improved Genderbread Person v2.0. It's a heckuvalot better and just as free to share/print! I'm leaving this up for now for those who want it, but I'm no longer endorsing it as the effective model.

The Genderbread Person is an infographic that breaks down gender identity, gender expression, biological sex, and sexual orientation into an easy to understand visual.

It's been around in some form for many years, and this is my whack at making an inclusive, adorable, easy to understand depiction. Click below to download a printer-friendly copy for your own uses!

I publish new Social Justice, Gender, & Sexuality Resources.
Get the Email.
It's perfect for residence hall billboards, school hallways, campus kiosks, office walls, or to be used in diversity/social justice/sensitivity training. Leave a comment and let us know how you're using it!

If you want to see a more in-depth explanation using this graphic, check out my post Breaking through the binary: Gender explained using continuums.

# data[].attributes.attachment_link.title
The Genderbread Person - ❤ It's Pronounced Metrosexual

# data[].attributes.attachment_link.description
Please check out the new-and-improved Genderbread Person v2.0. It's a heckuvalot better and just as free to share/print! I'm leaving this up for now for those who want it, but I'm no longer endorsing it as the effective model.

# data[].attributes.body
Cirka 2% af danskerne i Danmark er transkønnede.  At være transkønnet betyder, at der er en varig uoverensstemmelse mellem det køn man er født som og føler sig som. Transkønnethed handler mere om hvordan man føler sig inden i og ikke, hvilken kønsdel man er født med.

Vi vil i denne her projektopgave, sætte fokus på, og kigge på
hvordan transkønnede bliver set ned på. Og på hvilke måder bliver de set ned på i forhold til deres kønsidentitet.

Vi vil bruge følgende spørgsmål og besvare dem:

(Hvordan er man transkønnet/Hvornår er man transkønnet?)
(Hvordan bliver man set som transkønnet?)
(Hvad er en kønsskifteoperation?)

Uddybende problemformulering
Vi vil gerne undersøge
På hvilke måder transkønnede oplever de bliver diskrimineret.?
Hvad gør at de oplever deres (Køn)-identitet bliver set ned på eller ikke accepteret.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Denne hjemmeside bruger cookies til at personliggøre din brugeroplevelse og til at undersøge, hvordan vores hjemmeside bliver brugt. Du accepterer vores cookies, hvis du fortsætter med at bruge denne hjemmeside. Læs mere om vores cookiepolitik her

# data[].attributes.attachment_link.title
Materialer - Sex og Samfunds underviserportal

# data[].attributes.attachment_link.description
Denne hjemmeside bruger cookies til at personliggøre din brugeroplevelse og til at undersøge, hvordan vores hjemmeside bliver brugt. Du accepterer vores cookies, hvis du fortsætter med at bruge denne hjemmeside. Læs mere om vores cookiepolitik her

# data[].attributes.body
Hvor mange transkønnede får tilladelse til kønsskifteoperation i Danmark?

# data[].attributes.body
Hvilket toilet skal de transkønnet vælge i Danmark?

skal de gå på det kønsneutrale handicap toilet
Blir de set som forvirret og (handicappet)?

# data[].attributes.body
Hvad er transvestit

# data[].attributes.body
Hvor mange transkønnede personer er der i Danmark?

# data[].attributes.body
Hvilke udfordringer oplever transkønnede for eksempel?

# data[].attributes.body
Hvad er transseksualisme?

# data[].attributes.body
Hvor meget koster en kønsskifte operation ca.

# data[].attributes.body
Hvad er hermafrodit?

# data[].attributes.body
Hvorfor er det svært for mange transkønnet at være åbne om deres transkønnethed?

# data[].attributes.body
Hvordan betragter samfundet transkønnet?

# data[].attributes.body
Hvordan kan vi blive bedre til at tolerere mennesker, der er anderledes end os selv?

# data[].attributes.body
Hvordan er man transseksuel– psykisk eller biologisk?

# data[].attributes.body
Hvordan er man transkønnet?

# data[].attributes.body
Hvad kunne vi gøre for at beskytte en transkønnet?
kunne man lade vær med at have kønsopdelte omklædningsrum eller kunne man have enkelte rum for ikke at behøve at udstille sig.

# data[].attributes.body
https://faktalink.dk/titelliste/transkonnede

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Indledning
Transkønnede har de seneste år været mere synlige i medier og populærkultur end nogensinde før. Ved det europæiske Melodi Grand Prix Eurovision i 2014 kunne man opleve den ciskønnede mand Thomas Neuwith som drag queen Conchita Wurst som vinder. I foråret 2015 sprang den 65-årige amerikanske OL-stjerne Bruce Jenner ud som kvinde og skiftede navn til Caitlyn Jenner på forsiden af magasinet Vanity Fair, og i biografen kunne man i foråret 2016 se filmen The Danish Girl om den danske kunstmaler Lili Elbe, der i 1931 var den første mand i verden, der fik foretaget en kønsskifteoperation. Debatten om transkønnedes forhold har også fundet vej til Folketinget, og i maj 2016 meddelte Sunhedsminister Sophie Løhde (V), at regeringen ønsker at slette transkønnethed fra listen over psykisk lidelser ved årets udgang.

Definition og baggrund

Sundhedsstyrelsens nye vejledning om udredning og behandling af transkønnede indeholder afsnit om børn og unge under 18 år.

Foto: Nanna Bisp Büchert / Scanpix

Hvad vil det sige at være transkønnet?

At være transkønnet eller transseksuel vil sige, at ens kønsidentitet ikke stemmer overens med det køn, man er blevet født med. Nogle bruger betegnelsen transseksuel, mens andre foretrækker fællesbetegnelsen transkønnet eller transperson for at understrege, at der er tale om en kønsidentitet, som ikke nødvendigvis eller alene har med seksualitet at gøre. Transkønnet er en direkte oversættelse fra det engelske 'transgender', som i engelsktalende lande netop anvendes som en fællesbetegnelse for alle transpersoner.

Hvad dækker begrebet transition over?

Transition betyder overgang og er den oprindelige engelske betegnelse for den proces, transkønnede gennemgår for at komme til at fremstå som det køn, de oplever sig som. Processen indebærer for det første, at transpersonen erkender at have en anden kønsidentitet end normen. Dernæst vil processen ofte indebære at få ændret sit navn og få tildelt et cpr-nummer, der stemmer overens med den oplevede kønsidentitet. Det kalder man juridisk kønsskifte. Herudover indgår ofte hormonbehandlinger, som er med til at påvirke ændringen af fysisk udtryk, kønskorrigerende operationer, brystimplantater eller fjernelse af brystvæv og ændring i påklædning, frisure og andet. Begrebet bliver også ofte brugt i sammenhæng med dagen for en kønsskifteoperation som betegnelsen for en 'ny fødselsdag'. Det kan man læse i artiklen 'Om transition' på hjemmesiden transperson.dk (se kilder). Men det er ikke alle transkønnede, der får kønskorrigerende operationer. For nogle er det tilstrækkeligt, at der er overensstemmelse mellem deres kønsidentitet og kønsudtryk og deres officielt registrerede køn.

Hvad er transseksualisme?

Ifølge ordnet.dk henviser transseksualisme til personer med en kønsidentitet, der ikke stemmer overens med det biologiske køn, og som har et ønske om at leve fuldt ud som det modsatte køn. Den nyere betegnelse er transkønnethed, som transkønnede foretrækker, fordi det at være transkønnet ikke siger noget om seksualitet. Transseksuelle har lige så forskellig seksualitet som alle andre og kan være både hetero-, homo- og biseksuelle.
Det var den tyske sexolog Magnus Hirschfeld (1868-1935), der tidligt i 1900-tallet beskrev begrebet transseksualisme. Så at sige alle i det danske sundhedssystem har i dag erkendt, at transseksualisme ikke er en psykisk sygdom, og derfor er der stor enighed om, at transrelaterede diagnoser ikke hører hjemme i et psykiatrisk afsnit. Alligevel figurerer betegnelsen på Sundhedsstyrelsens liste over psykiatriske diagnoser. Fra samme liste blev homoseksualitet fjernet i 1981. I Danmark skal transkønnede have stillet diagnosen "transseksuel" på Sexologisk Klinik på Rigshospitalet i København for at komme i hormonbehandling. Det har rejst en udbredt kritik, både i transseksuelle kredse, blandt fagfolk og politikere, som peger på det nedværdigende i at betragte transkønnede som psykisk syge. Netop med ønsket om et så neutralt begreb som muligt, og fordi langt fra alle vælger at få foretaget en kønsskifteoperation, men blot ønsker et juridisk kønsskifte, er der mange transkønnede, der foretrækker betegnelsen 'transperson'.

Tilnærmelsesvis alle lande har stadig transkønnethed placeret som en psykiatrisk diagnose.

Hvad er forskellen på at være transkønnet og transvestit?

Betegnelsen transvestit bruges ifølge Transvestitforeningen i Danmark (se kilder) om en person, der af og til udseendemæssigt og/eller adfærdsmæssigt udtrykker det modsatte køn. Det kan f.eks. være en mand, der nogle gange går i kjole eller bruger make up. Når man er transkønnet, identificerer man sig derimod konstant med det modsatte køn end ens biologiske køn. At være transperson dækker både over transkønnede og transvestitter.

Hvad er juridisk kønsskifte?

Ved et juridisk kønsskifte ansøger en person om at få tildelt et personnummer, der matcher det køn, som vedkommende føler sig som. Dermed bliver det også muligt for ansøgeren at få et navn, der passer til det oplevede køn. I juni 2014 blev den danske lovgivning ændret, så det fra den 1. september 2014 blev markant lettere end hidtil for transkønnede at foretage juridisk kønsskifte i Danmark (se kilder). Før denne dato krævede et juridisk kønsskifte, at man forinden havde gennemgået en kønsskifteoperation, så det fysiske køn stemte overens med cpr-nummeret på sygesikringsbeviset.

Hvad siger den danske lovgivning om juridisk kønsskifte?

En ny lov trådte i kraft den 1. september 2014, som gav alle ret til juridisk kønsskifte (se kilder). Det eneste krav er, at ansøgeren er fyldt 18 år og udfylder en standardformular, hvor vedkommende skriver under på, at han/hun føler sig som det modsatte køn, og indsender denne til CPR-kontoret. Et halvt år senere skal ansøgeren bekræfte, at han eller hun stadig identificerer sig som det ansøgte køn. Herefter får vedkommende tildelt et nyt cpr-nummer.

Hvor udbredt er ønsket om juridisk kønsskifte blandt transkønnede i Danmark?

De første fem dage, efter at det blev muligt at skifte køn juridisk, modtog cpr-kontoret 123 ansøgninger om juridisk kønsskifte (se kilder). Et år efter lovændringen havde 386 danskere søgt om juridisk kønsskifte, altså i gennemsnit lidt flere end én om dagen. Blandt ansøgerne, der fik ansøgningen godkendt, var Linda Thor Pedersen, som er transpolitisk talsperson hos LGBT Danmark, Landsforeningen for bøsser, lesbiske, biseksuelle og transpersoner (siden hen bare LGBT Danmark).

"Jeg synes, det bekræfter behovet for og betydningen af det juridiske kønsskifte. Man bruger sit cpr-nummer i utrolig mange sammenhænge, og det er rart at føle, at nummeret stemmer overens med den kønsidentitet, man har", siger hun i artiklen "FN tøver med at anerkende transkønnede" i Kristeligt Dagblad (se kilder).

Hvordan har det politiske fokus på transkønnede udviklet sig?

I takt med at transkønnede de seneste år er blevet mere synlige i populærkulturen og medierne, har transkønnedes rettigheder også i den politiske debat fået mere opmærksomhed. Af artiklen "Flere partier vil lægge pres på FN for anerkendelse af transkønnede" i Kristeligt Dagblad (se kilder) fremgår det, at samtlige partier i Folketinget er enige om, at transkønnede bør fjernes fra listen over psykiske lidelser i Danmark. Når politikerne alligevel tøver, er det med begrundelsen, at de afventer den endelige melding fra Verdenssundhedsorganisationen WHO, som i flere år har varslet at ville klassificere transdiagnoser anderledes, så det ikke længere vil blive opfattet som en psykiatrisk lidelse.

Flere partier er de seneste år blevet åbne over for denne ændring. Men da Enhedslisten tilbage i sommeren 2013 stillede forslaget om at fjerne transkønnethed fra listen over psykiatriske lidelser blev det afvist af de andre partier ifølge artiklen "Transkønnede må finde sig i at blive betegnet som psykisk syge" (se kilder). Sammen med Alternativet rejste Enhedslisten i oktober 2015 endnu et forslag, der indebar fjernelse af transkønnethed fra de officielle sygdomslister. Forslaget (B7) er ifølge Folketingstidende blevet førstebehandlet i februar 2016 og er nu sendt til 2. behandling i Sundheds- og Ældreudvalget (se kilder).

Betydning og udbredelse

Den årlige og traditionelle Pride Parade markeres her i 2012. Formålet med Pride-ugen er at være med til at skabe ligestilling for homo-, biseksuelle og transkønnede.

Foto: Jens Nørgaard Larsen / Scanpix

Hvor mange transkønnede personer er der i Danmark?

Det er usikkert, hvor mange transkønnede personer der er i Danmark, da det er vanskeligt at opgøre. LGBT Danmark mener, at cirka 1-2 % af danskerne, svarende til mellem 50.000 og 100.000 personer, er transkønnede (dvs. også transvestitter og transseksuelle). Men det tal er alt for højt, mener Ellids Kristensen, der er overlæge, klinisk lektor og leder af Sexologisk Klinik på Rigshospitalet. Han mener ikke, at der er mere end max 6.000 transkønnede i Danmark. Christian Graugaard, læge, forsker i seksualitet og bestyrelsesformand i foreningen Sex & Samfund, finder også tallet fra LGBT i overkanten:
"Jeg er tilbøjelig til at tro, at Sexologisk Klinik undervurderer antallet, fordi de kun ser en lille del af de transkønnede, mens LGBT Danmark muligvis overvurderer det for at have et slagkraftigt argument. Umiddelbart synes jeg, at én % af befolkningen lyder af meget, men det kommer naturligvis helt an på, hvilke typer transfænomener man tæller med. Vi taler om et stort og broget spektrum", siger han i artiklen "Debat om transkønnede hviler på forkerte tal" i Kristeligt Dagblad (se kilder).

Hvor mange transkønnede får tilladelse til kønsskifteoperation i Danmark?

I Danmark gives der ifølge en faktaboks på Sex & Samfunds hjemmeside Sexlinien.dk mellem 5 og 10 tilladelser til kønsskifteoperationer om året. Danmark har ry for at være blandt de mest restriktive lande i Europa, når det drejer sig om at give tilladelse til kønsskifteoperation. Det bekræfter en sammenligning med Sverige i perioden 2005-2009. Mens Danmark i denne periode gav 24 tilladelser til kønsskifteoperation, gav Sverige 219 tilladelser. Det fremgår af artiklen "Flere kvinder bliver lavet om til mænd" i Politiken (se kilder), hvor man også kan læse, at Sundhedsstyrelsen i den nævnte periode gav 18 biologiske kvinder tilladelse til kønsskifteoperation, mens seks biologiske mænd fik tilladelse.

Hvad siger loven om kønsskifteoperationer i Danmark?

Behandling og operation af transseksuelle hører under Sundhedslovens Afsnit VIII om Sterilisation og kastration (se kilder). § 115 herunder lyder: "En person kan efter ansøgning få tilladelse til kastration som led i kønsskifte, hvis ansøgeren har fået stillet diagnosen transseksualitet, har et vedholdende ønske om kastration og kan overskue konsekvenserne heraf."

Hvem har ansvaret for kønsskifteoperationer i Danmark?

Sexologisk Klinik på Rigshospitalet (SK) har i 30 år via Sundhedsstyrelsen haft statsmonopol på behandlingen af transkønnede i Danmark siden klinikkens oprettelse i 1986. For at kunne blive taget i betragtning til en kønsskifteoperation skal man igennem et observationsforløb på Sexologisk Klinik, som i praksis vil sige, at man over en periode lever som det ønskede køn. Det er på baggrund af dette forløb, at Sexologisk Klinik tager stilling til, om man kan indstilles til en kønsskifteoperation. Deres indstilling sendes til Sundhedsstyrelsen, som også skal modtage en særskilt ansøgning fra personen, der ønsker kønsskiftet. Det fremgår af Rigshospitalets egen hjemmeside (se kilder).

Hvad indebærer medicinsk behandling af transkønnede?

Der findes en række forskellige medicinske behandlingsmuligheder for transkønnede. Ved hjælp af varig hormonbehandling kan man blokere kønshormoner med en uønsket effekt og skrue op for andre. F.eks. kan transkønnede mænd, der er født som piger, udvikle markant og fyldig skægvækst, øget kropsbehåring og dybere stemme ved at tage mandlige kønshormoner, mens kvinder, der er født som drenge, kan hæmme samme vækst ved at tage kunstige kvindelige kønshormoner. Herudover indgår fjernelse af brystvæv, brystimplantater, feminiserende plastikkirurgi og fjernelse af uønsket hårvækst i den medicinske behandling. Det er dog ikke sådan, at kvindelige kønshormoner gør stemmen lysere, for er drenge først kommet igennem puberteten, har fysiske forandringer af stemmelæberne allerede gjort stemmen dyb. Dernæst laves kønskorrigerende operationer, hvor selve kønsorganet opereres om, og hvor man danner en ny vagina eller penis. Ved det kirurgiske kønsskifte forhindrer man, at en biologisk født kvinde i fremtiden kan producere østrogen ved at fjerne æggestokke og livmoder ved operation. Hos en biologisk født mand forhindrer man, at vedkommende kan producere testosteron ved at fjerne testiklerne. Hvis man får et kirurgisk kønsskifte, skal man tage hormoner resten af livet, da man ikke længere selv kan lave dem.

Hvad kræver det af transkønnede at blive medicinsk behandlet i Danmark?

Transkønnede, som ønsker at få lavet et kønsskifte ved hjælp af hormoner eller kønsskifteoperation i Danmark, skal igennem et cirka toårigt forløb med samtaler og observation hos et tværfagligt team på Sexologisk Klinik. Her vurderer læger og psykologer, om de kan stille diagnosen 'transseksuel'. Kun hvis man får stillet denne diagnose, kan man få adgang til behandling med hormoner og senere blive vurderet berettiget til kønsskifteoperation. Man skal være fyldt 18 år for både at kunne få en kønsskifte operation, men allerede inden man fylder 18 år er det muligt at få behandling, f.eks. med pubertetsforsinkende hormoner, forudsat, at man først er blevet udredt ved Sexologisk Klinik.

Hvorfor vælger nogle at tage til udlandet for at få kønsskifteoperation?

En del transkønnede drager til udlandet for at blive opereret, enten fordi de ikke kan få tilladelse til det i Danmark, eller fordi de ikke ønsker at skulle igennem det danske udredningssystem. Nogle føler sig stigmatiserede af det danske sundhedssystem. Det kan man blandt andet læse i rapporten "LGBT-Sundhed - Helbred og trivsel blandt lesbiske, bøsser, biseksuelle og transpersoner" (se kilder), som bygger på svar fra 122 transpersoner. Rapporten viser, at 40 % får kønskorrigerende behandling i udlandet, og at dem, der får behandlingen i udlandet er mere tilfredse med behandlingen, end dem, der har fået behandlingen i Danmark. Ifølge ph.d.-studerende Katrine Bindesbøl Johansen, som er en af forskerne bag rapporten, beskrev nogle transkønnede, at de havde sparet op til behandlingen i udlandet, fordi de ikke brød sig om den måde, behandlingen foregik på i Danmark (se kilder).

"I spørgeskemaets fritekstsvar skrev de blandt andet, at de tog til udlandet, fordi der var lang ventetid i Danmark, og at der i de danske udredningsforløb var særlige måder at opfatte køn på, som de ikke kunne genkende. En del beskrev, at de ikke følte sig anerkendt som den person, de var, og at de følte, at de skulle passe ind i særlig forståelse af køn for at få adgang til behandlingen," siger Katrine Bindesbøl Johansen, ph.d.-studerende ved Statens Institut for Folkesundhed ved Syddansk Universitet i artiklen "Årelang ventetid sætter transkønnede under ekstremt pres" på Videnskab.dk (se kilder).

Hvordan er modebranchen begyndt at portrættere transkønnede?

De seneste år har modebranchen i stigende grad taget transkønnede modeller til sig. Artiklen "Transkønnet er det nye sort" i Politiken (se kilder) beskriver, hvordan skuespillerinden Laverne Cox, der især er kendt for sin rolle i tv-serien "Orange Is the New Black" har optrådt på forsiden af Time Magazine, og at det danske modemagasin Cover i juli 2015 havde den 20-årige transkønnede model May Simón Lifschitz på forsiden. Den australske transkønnede model Andreja Pejic har tilsvarende været ansigtet på den store skønhedskampagne "Make Up For Ever". Realityshowet "America's Next Top Model" har haft en transkønnet deltager, og mærker som American Apparel og Acne har også brugt transkønnede i deres kampagner. Den transkønnede topmodel Lea T brød igennem med modehuset Givenchy, hvor hun lavede en stor kampagne for hårproduktgiganten Redken og gæstede Oprah Winfreys talkshow.

Hvad kan modebranchens brug af transkønnede betyde for opfattelsen af køn?

Det øgede fokus på transkønnede i samfundet via blandt andet modebranchens brug af transkønnede modeller samt den lettere adgang til juridisk kønsskifte vil formodentlig ændre samfundets syn på køn rent biologisk, vurderer idéhistoriker og professor ved DPU Lars-Henrik Schmidt i artiklen "Transkønnet: Jeg ved, at jeg er en mand, men det er de andre, som skal se det" i Kristeligt Dagblad (se kilder): "Det bliver mere kludret eller mangfoldigt, fordi det biologisk bliver vanskeligere at insistere på, at der findes to biologiske køn med x- og y-kromosomet. Reproduktionen bliver tilsidesat af en større grad af valgseksualitet. Simpelthen fordi det kan lade sig gøre." Lektor og kønsforsker ved Roskilde Universitet Karen Sjørup er enig: "Der er noget modefænomen i at bruge transkønnede modeller, men der er også noget progressivt i, at man ikke længere behøver at gå og putte med det, hvis man er transkønnet. Det er ikke pinligt. Og der kommer også flere fællesskaber for transkønnede," siger hun. Efter hendes vurdering går vi generelt mod en udvikling inden for kønspolitik, hvor vi fjerner os mere fra kønsstereotyperne, og hvor det bliver mere almindeligt at eksperimentere med sit køn.

Er du biblioteksbruger eller elev?

# data[].attributes.attachment_link.description
Transkønnede har de seneste år været mere synlige i medier og populærkultur end nogensinde før. Ved det europæiske Melodi Grand Prix Eurovision i 2014 kunne man opleve den ciskønnede mand Thomas Neuwith som drag queen Conchita Wurst som vinder. I foråret ...

# data[].attributes.body
Hvad kan samfundet gøre noget for, at tolerancen bliver bedre?

# data[].attributes.body
Undertrykkelse, Krænkelse, ikke accepteret, ude af fællesskabet,

# data[].attributes.body
LGBTQ+
Rettigheder

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Men nogle børn og unge er ikke og ønsker ikke at være det køn, de fik tildelt ved fødslen. Her er trans så en samlebetegnelse for flere forskellige køn og kønsidentiteter. Transkøn handler altså om, hvordan man selv opfatter sin kønsidentitet. Man kan fx være en transkønnet kvinde, en transkønnet mand eller non-binær transperson (at være hverken mand eller kvinde).

Nogle transkønnede personer vælger (fordi de har fået tildelt et køn, de ikke identificerer sig med) at modtage kønsbekræftende behandlinger som fx hormoner og kirurgi. Mange ønsker også at få deres køn bekræftet i deres personnummer - og derfor er der et behov for at give transpersoner mulighed for at ændre kønnet i deres cpr-nummer.

Sex & Samfunds udgangspunkt er at støtte transkønnede børn og unges helt grundlæggende ret til at bestemme over deres eget køn og krop.
Kan du sige lidt om transkønnede i et historisk perspektiv?
Der er stadig mange ting, som skal ændres for at sikre ligestilling for transkønnede, og der er også stadig store udfordringer i arbejdet med at forbedre transkønnedes trivsel og levevilkår, herunder i forhold til diskrimination og chikane. Men offentlighedens opfattelse er i bevægelse og forandrer sig i disse år, og der er kommet mere bevidsthed om, at transkønnethed handler om menneskers kønsidentitet - og ikke om deres seksualitet eller seksuelle orientering. At det ikke handler om sygdom eller perversion, men at det i stedet om menneskelige variationer på kønnets område.
Hvor mange transkønnede er der i Danmark?
Morten Emmerik Wøldike er sociolog med speciale i seksualitets- og kønsforskning. I Sex & Samfund arbejder han med viden, forskning og politik inden for køn, krop, sex, seksualitet, sundhed og rettigheder på tværs af alle livsfaser.
Læs om børn og transkønnethed her Læs om Sex & Samfunds arbejde med ligestilling her

# data[].attributes.attachment_link.description
Binær, non-binær, kønsidentitet og transkønnethed er begreber, som gør indtog i danskernes ordforråd i disse år. Ikke desto mindre kan det stadig være svært at forstå, hvad de forskellige begreber egentlig dækker over. Derfor har vi bedt sociolog og vidensrådgiver hos Sex & Samfund Morten Emmerik Wøldike om give os en bedre forståelse for køn, kønsidentitet og transkønnethed.

# data[].attributes.body
https://hval.dk/mitCFU/mm/player/?booking=2502620

# data[].attributes.body
- 3min  "det er rigtigt fedt at have en søster der har accepteret en som man er og som jeg kan være åben overfor fordi der er rigtigt mange transkønnet der er alene"

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Region Hovedstadens hjemmesider, herunder alle regionens hospitalers hjemmesider, er midlertidigt utilgængelige. Vi arbejder på at få systemet til at fungere efter hensigten.

Akut hjælp

Akuttelefonen 1813

Ved skader skal du ringe til 1813 for at få at vide, hvornår og hvor du skal møde op på en akutmodtagelse eller akutklinik - bemærk at du får en forventet mødetid. Ved sygdom skal du bruge egen læge på hverdage mellem kl. 8-16. Ring 1813 ved sygdom, der opstår i lukketiden, og som ikke kan vente til egen læge åbner.

112

Ring 112 ved akut livsfare.

Akuthjælp ved forgiftning

Ring til Giftlinjen på 8212 1212 døgnet rundt

Kontaktinformation til hospitaler

Amager Hospital

Italiensvej 1 (Akutklinik: åbent kl. 07.00 - 22.00)
2300 København S
Telefon: +45 3862 8282

Bispebjerg Hospital

Bispebjerg Bakke 23 (Akutmodtagelse: Opgang 7E)
2400 København NV
Telefon: +45 3863 5000

Bornholms Hospital

Ullasvej 8 (Akutmodtagelse)
3700 Rønne
Telefon: +45 3867 0000

Frederiksberg Hospital

Nordre Fasanvej 57 (Akutklinik: åbent kl. 09.00 - 21.00 - Vej 2, indgang 3A)
2000 Frederiksberg
Telefon: +45 3816 3816

Gentofte Hospital

Gentofte Hospitalsvej 1 (Akutklinik: Gentofte Hospitalsvej 2B. Åbent kl. 7.00 - 22.00)
2900 Hellerup
Telefon: +45 3867 3867

Herlev Hospital

Borgmester Ib Juuls Vej 1 (Akutmodtagelse: Borgmester Ib Juuls Vej 101. Åbent hele døgnet)â€‹
2730 Herlev
Telefon: +45 3868 3868

Hvidovre Hospital

Kettegård Allé 30 (Akutmodtagelse)
2650 Hvidovre
Telefon: +45 3862 3862

Nordsjællands Hosital - Frederikssund

Frederikssundsvej 30 (Akutklinik: åbent kl. 09.00 - 21.00)
3600 Frederikssund
Telefon: +45 4829 5000

Nordsjællands Hospital - Hillerød

Dyrehavevej 29 (Akutmodtagelse: indgang 04, indkørsel via Bakkedraget)
3400 Hillerød
Telefon: +45 4829 4829

Nordsjællands Hospital - Sundhedshuset Helsingør

Murergade 5 (Akutklinik: åbent kl. 09.00 - 21.00)
3000 Helsingør
Telefon: +45 4829 4060

Rigshospitalet - Blegdamsvej

Blegdamsvej 9
2100 København Ø
Telefon: +45 3545 3545

Rigshospitalet - Glostrup

Valdemar Hansen Vej 1-23 (Akutklinik: åbent kl. 07.00 - 22.00)
2600 Glostrup
Telefon: +45 3863 3863

Region Hovedstadens Psykiatri

Kristineberg 3
2100 København ø
Telefon: +45 3864 0000

Steno Diabetes Center Copenhagen

Niels Steensens Vej 2
2830 Gentofte
Telefon: +45 3968 0800

Akutmodtagelser i Region Hovedstadens Psykiatri

Børne- og Ungdomspsykiatrisk Center

Psykiatrisk Akutmodtagelse
Ndr. Ringvej 29-67
2600 Glostrup
Telefon: +45 3864 0671
Optageområde: Alle kommuner i Region Hovedstaden.

Psykiatrisk Center Amager

Psykiatrisk Akutmodtagelse
Digevej 110
2300 København S
Telefon: +45 3864 1650
Optageområde: Tårnby, Dragør kommuner samt bydelen Amager Vest, Amager øst i Københavns Kommune. Herudover tager akutmodtagelsen i mod borgere fra København V og SV.
AKUT-team: Bor på Amager, København V eller SV, kan du ringe til vores Akut-team i tidsrummet 9.00-21.00 på telefon 38 64 16 50, så kan vi besøge dig i dit hjem eller nærmiljø efter aftale.

Psykiatrisk Center Ballerup

Psykiatrisk Akutmodtagelse
Maglevænget 2
2750 Ballerup
Telefon: +45 3864 5003

Psykiatrisk Center Frederiksberg

Den Psykiatrisk Akutmodtagelse på Frederiksberg er lukket pr. 6. april 2015.
Borgere i lokalområdet skal i stedet kontakte Akut Psykiatrisk Hjælp på Telefon: +45 38 64 37 36, hvorefter sygeplejerske og/eller læge kan besøge dig eller din pårørende i eget hjem for nærmere undersøgelse og behandling. Telefonen er døgnåben og besøg finder sted mellem kl. 8.00 og 22.00.
Optageområde: Frederiksberg Kommune samt en del af bydelen Vanløse i Københavns Kommune.

Psykiatrisk Center Glostrup

Psykiatrisk Akutmodtagelse
Ndr. Ringvej 69
Hovedbygning B
2600 Glostrup
Telefon: +45 3864 0671
Optageområde: Albertslund, Brøndby, Glostrup, Høje-Taastrup, Ishøj, Rødovre, Vallensbæk kommuner. Herudover tager akutmodtagelsen i mod borgere fra Valby og Hvidovre.

Psykiatrisk Center Hvidovre

Den Psykiatriske Akutmodtagelse i Hvidovre er lukket pr. 1. april 2015.
Borgere fra København V eller SV skal i stedet henvende sig på Psykiatrisk Akutmodtagelse på Psykiatrisk Center Amager og borgere fra Hvidovre eller Valby skal henvende sig på Psykiatrisk Akutmodtagelse på Psykiatrisk Center Glostrup.
Er du i forvejen i behandling på Psykiatrisk Center Hvidovre, anbefales du at kontakte behandlingsstedet direkte ml. kl. 8.00-15.00 i hverdagene.

Psykiatrisk Center København

Psykiatrisk Akutmodtagelse
Tuborgvej 235, bygning 51
2400 København NV
Telefon: +45 3864 7360
Optageområde: Bydelene Bispebjerg, Brønshøj/Husum, Indre by, Nørrebro, østerbro, Christianshavn i Københavns Kommune.

Psykiatrisk Center Nordsjælland

Psykiatrisk Akutmodtagelse
Dyrehavevej 48
3400 Hillerød
Telefon: +45 3864 3200
Optageområde: Fredensborg, Frederikssund, Gribskov, Halsnæs, Helsingør, Hillerød, Hørsholm kommuner samt en del af Furesø Kommune.

Psykiatrisk Center Bornholm

Der er ingen psykiatrisk akutmodtagelse på Bornholm. Men du kan blive henvist til Psykiatrisk Center Bornholm gennem den somatiske akutmodtagelse på Bornholms Hospital, vagtlægen eller din egen læge.

Psykiatrisk Center Bornholm
Helsevej 3
3700 Rønne
Telefon: +45 3864 4050

Bornholms Hospitals Akutmodtagelse
Telefon: +45 5690 9350

Den Sociale Virksomhed

Milnersvej 35B
3400 Hillerød
Telefon: +45 3866 5000

Region Hovedstaden

Presse

Pressevagten i Region Hovedstaden: +45 7020 9588 (åben for pressehenvendelser kl. 06 - 18). Nummeret til pressevagten er kun til henvendendelser fra pressen.
E-mail: presse@regionh.dk

Vagtfarmaceut

Uden for åbningstid mellem kl. 16 og 08 kan vagthavende farmaceut træffes på: Telefon: +45 4046 0486
Der tillægges et vagtgebyr på 760 kr. pr. gang ved brug af apotekets vagtordning. Ved brug af taxa i forbindelse med levering af en vare, tillægges også et taxagebyr på 385 kr.

Ved bestilling af medicin kontakt Apoteket på telefon.: +45 4457 7786, fax: 4457 7779, mandag - fredag kl. 8.00 - 15.30.

# data[].attributes.attachment_link.title
Region Hovedstaden - vores hjemmesider er nede

# data[].attributes.attachment_link.description
Region Hovedstadens hjemmesider, herunder alle regionens hospitalers hjemmesider, er midlertidigt utilgængelige. Vi arbejder på at få systemet til at fungere efter hensigten. Ved skader skal du ringe til 1813 for at få at vide, hvornår og hvor du skal møde op på en akutmodtagelse eller akutklinik - bemærk at du får en forventet mødetid.

# data[].attributes.body
- 16 min "jeg kunne godt tænke mig et forhold med min far"

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Region Hovedstadens hjemmesider, herunder alle regionens hospitalers hjemmesider, er midlertidigt utilgængelige. Vi arbejder på at få systemet til at fungere efter hensigten.

Akut hjælp

Akuttelefonen 1813

Ved skader skal du ringe til 1813 for at få at vide, hvornår og hvor du skal møde op på en akutmodtagelse eller akutklinik - bemærk at du får en forventet mødetid. Ved sygdom skal du bruge egen læge på hverdage mellem kl. 8-16. Ring 1813 ved sygdom, der opstår i lukketiden, og som ikke kan vente til egen læge åbner.

112

Ring 112 ved akut livsfare.

Akuthjælp ved forgiftning

Ring til Giftlinjen på 8212 1212 døgnet rundt

Kontaktinformation til hospitaler

Amager Hospital

Italiensvej 1 (Akutklinik: åbent kl. 07.00 - 22.00)
2300 København S
Telefon: +45 3862 8282

Bispebjerg Hospital

Bispebjerg Bakke 23 (Akutmodtagelse: Opgang 7E)
2400 København NV
Telefon: +45 3863 5000

Bornholms Hospital

Ullasvej 8 (Akutmodtagelse)
3700 Rønne
Telefon: +45 3867 0000

Frederiksberg Hospital

Nordre Fasanvej 57 (Akutklinik: åbent kl. 09.00 - 21.00 - Vej 2, indgang 3A)
2000 Frederiksberg
Telefon: +45 3816 3816

Gentofte Hospital

Gentofte Hospitalsvej 1 (Akutklinik: Gentofte Hospitalsvej 2B. Åbent kl. 7.00 - 22.00)
2900 Hellerup
Telefon: +45 3867 3867

Herlev Hospital

Borgmester Ib Juuls Vej 1 (Akutmodtagelse: Borgmester Ib Juuls Vej 101. Åbent hele døgnet)â€‹
2730 Herlev
Telefon: +45 3868 3868

Hvidovre Hospital

Kettegård Allé 30 (Akutmodtagelse)
2650 Hvidovre
Telefon: +45 3862 3862

Nordsjællands Hosital - Frederikssund

Frederikssundsvej 30 (Akutklinik: åbent kl. 09.00 - 21.00)
3600 Frederikssund
Telefon: +45 4829 5000

Nordsjællands Hospital - Hillerød

Dyrehavevej 29 (Akutmodtagelse: indgang 04, indkørsel via Bakkedraget)
3400 Hillerød
Telefon: +45 4829 4829

Nordsjællands Hospital - Sundhedshuset Helsingør

Murergade 5 (Akutklinik: åbent kl. 09.00 - 21.00)
3000 Helsingør
Telefon: +45 4829 4060

Rigshospitalet - Blegdamsvej

Blegdamsvej 9
2100 København Ø
Telefon: +45 3545 3545

Rigshospitalet - Glostrup

Valdemar Hansen Vej 1-23 (Akutklinik: åbent kl. 07.00 - 22.00)
2600 Glostrup
Telefon: +45 3863 3863

Region Hovedstadens Psykiatri

Kristineberg 3
2100 København ø
Telefon: +45 3864 0000

Steno Diabetes Center Copenhagen

Niels Steensens Vej 2
2830 Gentofte
Telefon: +45 3968 0800

Akutmodtagelser i Region Hovedstadens Psykiatri

Børne- og Ungdomspsykiatrisk Center

Psykiatrisk Akutmodtagelse
Ndr. Ringvej 29-67
2600 Glostrup
Telefon: +45 3864 0671
Optageområde: Alle kommuner i Region Hovedstaden.

Psykiatrisk Center Amager

Psykiatrisk Akutmodtagelse
Digevej 110
2300 København S
Telefon: +45 3864 1650
Optageområde: Tårnby, Dragør kommuner samt bydelen Amager Vest, Amager øst i Københavns Kommune. Herudover tager akutmodtagelsen i mod borgere fra København V og SV.
AKUT-team: Bor på Amager, København V eller SV, kan du ringe til vores Akut-team i tidsrummet 9.00-21.00 på telefon 38 64 16 50, så kan vi besøge dig i dit hjem eller nærmiljø efter aftale.

Psykiatrisk Center Ballerup

Psykiatrisk Akutmodtagelse
Maglevænget 2
2750 Ballerup
Telefon: +45 3864 5003

Psykiatrisk Center Frederiksberg

Den Psykiatrisk Akutmodtagelse på Frederiksberg er lukket pr. 6. april 2015.
Borgere i lokalområdet skal i stedet kontakte Akut Psykiatrisk Hjælp på Telefon: +45 38 64 37 36, hvorefter sygeplejerske og/eller læge kan besøge dig eller din pårørende i eget hjem for nærmere undersøgelse og behandling. Telefonen er døgnåben og besøg finder sted mellem kl. 8.00 og 22.00.
Optageområde: Frederiksberg Kommune samt en del af bydelen Vanløse i Københavns Kommune.

Psykiatrisk Center Glostrup

Psykiatrisk Akutmodtagelse
Ndr. Ringvej 69
Hovedbygning B
2600 Glostrup
Telefon: +45 3864 0671
Optageområde: Albertslund, Brøndby, Glostrup, Høje-Taastrup, Ishøj, Rødovre, Vallensbæk kommuner. Herudover tager akutmodtagelsen i mod borgere fra Valby og Hvidovre.

Psykiatrisk Center Hvidovre

Den Psykiatriske Akutmodtagelse i Hvidovre er lukket pr. 1. april 2015.
Borgere fra København V eller SV skal i stedet henvende sig på Psykiatrisk Akutmodtagelse på Psykiatrisk Center Amager og borgere fra Hvidovre eller Valby skal henvende sig på Psykiatrisk Akutmodtagelse på Psykiatrisk Center Glostrup.
Er du i forvejen i behandling på Psykiatrisk Center Hvidovre, anbefales du at kontakte behandlingsstedet direkte ml. kl. 8.00-15.00 i hverdagene.

Psykiatrisk Center København

Psykiatrisk Akutmodtagelse
Tuborgvej 235, bygning 51
2400 København NV
Telefon: +45 3864 7360
Optageområde: Bydelene Bispebjerg, Brønshøj/Husum, Indre by, Nørrebro, østerbro, Christianshavn i Københavns Kommune.

Psykiatrisk Center Nordsjælland

Psykiatrisk Akutmodtagelse
Dyrehavevej 48
3400 Hillerød
Telefon: +45 3864 3200
Optageområde: Fredensborg, Frederikssund, Gribskov, Halsnæs, Helsingør, Hillerød, Hørsholm kommuner samt en del af Furesø Kommune.

Psykiatrisk Center Bornholm

Der er ingen psykiatrisk akutmodtagelse på Bornholm. Men du kan blive henvist til Psykiatrisk Center Bornholm gennem den somatiske akutmodtagelse på Bornholms Hospital, vagtlægen eller din egen læge.

Psykiatrisk Center Bornholm
Helsevej 3
3700 Rønne
Telefon: +45 3864 4050

Bornholms Hospitals Akutmodtagelse
Telefon: +45 5690 9350

Den Sociale Virksomhed

Milnersvej 35B
3400 Hillerød
Telefon: +45 3866 5000

Region Hovedstaden

Presse

Pressevagten i Region Hovedstaden: +45 7020 9588 (åben for pressehenvendelser kl. 06 - 18). Nummeret til pressevagten er kun til henvendendelser fra pressen.
E-mail: presse@regionh.dk

Vagtfarmaceut

Uden for åbningstid mellem kl. 16 og 08 kan vagthavende farmaceut træffes på: Telefon: +45 4046 0486
Der tillægges et vagtgebyr på 760 kr. pr. gang ved brug af apotekets vagtordning. Ved brug af taxa i forbindelse med levering af en vare, tillægges også et taxagebyr på 385 kr.

Ved bestilling af medicin kontakt Apoteket på telefon.: +45 4457 7786, fax: 4457 7779, mandag - fredag kl. 8.00 - 15.30.

# data[].attributes.attachment_link.title
Region Hovedstaden - vores hjemmesider er nede

# data[].attributes.attachment_link.description
Region Hovedstadens hjemmesider, herunder alle regionens hospitalers hjemmesider, er midlertidigt utilgængelige. Vi arbejder på at få systemet til at fungere efter hensigten. Ved skader skal du ringe til 1813 for at få at vide, hvornår og hvor du skal møde op på en akutmodtagelse eller akutklinik - bemærk at du får en forventet mødetid.

# data[].attributes.body
- min 22 "det jeg har mellem mine ben har været roden til alt ondt i mit liv"

# data[].attributes.body
- 28 "jeg har aldrig hørt min fsr sige at han elsker mig"

# data[].attributes.body
-  31

"Jeg er fra naturens side af blevet født på en måde i mit hoved

men der er gået et eller andet galt med natruren."

# data[].attributes.body
Mange forskere mener at den biologiske forklaring på hvorfor man bliver transkønnet er et kompliceret sammenspil mellem biologiske faktorer som fx gener og kønshormoner.

# data[].attributes.body
"Du bliver aldrig en rigtig mand"
"Du psykisk syg"
"Du har selv valgt det"
"Du har bragt skam over familien"
"du har gjort os til grin"
"du vil altid være en pige"

# data[].attributes.attachment_link.title
Moeisha er transkønnet og muslim: ‘Jeg har lige så meget ret til at være på festival, som I har’

# data[].attributes.attachment_link.description
- Lige pludselig er det ikke mig, der råber efter pigerne, lige pludselig er det mig, der bliver råbt efter.

# data[].attributes.body
"Jeg føler mig endelig hel som Jalal"
"Jeg føler mig som mig"

# data[].attributes.attachment_link.title
Debat_ Er du pige_ Dreng_ Eller noget andet_ - Mediearkiv - Infomedia

# data[].attributes.body
"Køn skal ikke forklares biologisk, men er en social konstruktion."

# data[].attributes.body
"Jeg har altid troede at få børn bare ikke var noget der var muligt for mig"

"Jeg har altid drømt som et familie liv hvor jeg selvfølgelig er den jeg er. Jeg har bare aldrig troet det var muligt"

__________________________
"Det gør ondt at jeg ikke kommer til at se mine gener og mig selv i mit barn"

Svar:

"Men husk på at det at du har opdraget dit barn for barnsben også gør dig stolt, Du ser dig selv i den måde dit barn er på og det gør dig også stolt"

"Hvad nu hvis jeg ikke bliver en god far. Hvad nu hvis jeg ikke er mand nok til at være en faderskikkelse"

# data[].attributes.attachment_link.title
Sådan har samfundet ændret syn på transkønnede personer

# data[].attributes.attachment_link.description
Transkønnede personers muligheder har ændret sig meget igennem årene. Få et overblik over, hvordan udviklingen er sket.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Kirsten Damgaard skriver i nærværende avis torsdag den 20. september, at det enkelte menneske har to uudtalte pligter i samfundet: At holde sin krop stærk og at reproducere sig, så det folk, man er en del af, styrkes og overlever her på jorden. Magter man imidlertid ikke dette, kan det være udtryk for en psykisk lidelse.

Kirsten Damgaards ærinde er at flytte vores transkønnede medborgere over i en kasse, der passer ind i hendes noget kulturdarwinistiske og semifascistiske livssyn.

Damgaard, der i øvrigt også er en flittig skribent på Den Korte Avis, bruger derefter en del af sin spalteplads på at forklare, hvor simpel og programmatisk naturen er, når den smukt lever op til hendes ideologi.

Holdningen ligger i øvrigt ganske fint i tråd med den kirkelige højrefløjs nye ideologiske korstog, der blev lanceret i begyndelsen af ugen, hvor parolen ikke er til at tage fejl af: Mænd og kvinder er skabt som sådan og alt uden for den heteronormative, binære, og ikke mindst gudsskabte og dermed perfekte kasseopdeling, er unaturligt.

Her er der ingen slinger i valsen, og der er ikke plads til variationer; fravigelser fra normen er misdannelser og disse skal i hvert fald ikke tildeles rettigheder.

Forstokkede ståsteder

Nu er virkeligheden heldigvis ikke helt så firkantet indrettet. Mennesket er et barn af evolutionen, et væsen, der fødes som et resultat af millioner af års forudgående udvikling, og vi er bestemt ikke simple eller programmatiske.

Der findes overalt i naturen et væld af forskellige køn, og mennesket selv er et væsen, hvor køn, krop og seksualitet er komplekse størrelser, der er formet af både biologi, kemi, psykologi, kultur og en rasende masse andre aspekter, og at være transkønnet er bestemt ikke en psykisk lidelse, men en helt naturlig del af den fantastiske diversitet, vi alle er en del af.

Ideologiske eller konfessionelle ståsteder, som dem Kirsten Damgaard og den kirkelige højrefløj taler ud fra, er hermetisk lukkede og fastlåste positioner, der ikke levner meget plads til andet end skyttegravskrige, og øje for øje gør som bekendt verden blind.

De er forstokkede, kunne man fristes til at sige, hvis jeg skulle låne et begreb fra den aktuelle debat i medierne.

Jeg har fuld respekt for Damgaards og de kirkeliges ret til egne holdninger, og jeg vil til hver en tid forfægte deres ret til disse. Jeg vil også gerne indgå i en dialog med dem om såvel deres ideologiske holdninger som deres teologiske verdensopfattelse, under forudsætning af at det sker på fælles præmisser og med henblik på at udvide og udvikle et verdenssyn.

Jeg kan imidlertid ikke sidde overhørig, når forstokkede røster kaster sig ind i en demokratisk debat, ikke med det formål blot at bryde holdninger, men helt konkret for at stigmatisere og fratage en del af befolkningen rettigheder, som vi har kæmpet for i årtier.

Hvis præmissen er andres ret til min undertrykkelse, så er demokratiet under opløsning.

Pendulet svinger mod undertrykkelse

Nu skal man jo passe på med at skyde folk noget i skoene eller i øvrigt drage forhastede konklusioner.

Alligevel vover jeg at skrive, at når stemmer begynder at insistere på at drage holdninger ind i den demokratiske debat, der i sin yderste konsekvens medfører, at bestemte grupper i samfundet sygeliggøres og får frataget tilkæmpede rettigheder, ja, så vil jeg med Indre Missions formand Hans-Ole Bækgaards formulering insistere på, at vi er ude i "et risikabelt socialt samfundseksperiment".

Det siges, at historien gentager sig selv, at vi som kultur ikke altid formår at lære af vores fejl. Og vi skal vel egentlig ikke grave særlig dybt i mediebilledet for at se, at pendulet så småt er begyndt at svinge den forkerte vej. Den vej, som Trump har styret ind på i USA, Orban i Ungarn og Dansk Folkeparti i vores egen baghave, er alle bevægelser væk fra inklusion, ligestilling og åbenhed.

Som en kvik medstuderende sagde til mig dengang, jeg læste teologi for vældig mange år siden: Jeg skal respektere andres holdninger og ret dertil, men jeg skal aldrig acceptere min egen undertrykkelse.

# data[].attributes.attachment_link.title
Debat: Det ideologiske korstog imod transkønnede er forstokket og undertrykkende

# data[].attributes.attachment_link.description
Kirsten Damgaard skriver i nærværende avis torsdag den 20. september, at det enkelte menneske har to uudtalte pligter i samfundet: At holde sin krop stærk og at reproducere sig, så det folk, man er en del af, styrkes og overlever her på jorden. Magter man imidlertid ikke dette, kan det være udtryk for en psykisk lidelse.

# data[].attributes.body
På hvilke områder har I ændret syn på transkønnethed selv? Hvor stod I da projektet startede? Hvor står I nu?

# data[].attributes.attachment_link.title
Danmarks syn på transkønnede er middelalderligt og fodslæbende

# data[].attributes.attachment_link.description
At være transkønnet bør ikke være anset som en psykisk sygdom.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Hvis ikke det opleves som en forstyrrelse, så synes jeg heller ikke, det skal defineres som en forstyrrelse.

Sådan lyder udmeldingen fra psykiater Thorkil Sørensen, der er ansvarlig for afsnittet om transkønnede i den kommende udgave af lærebogen Psykiatri. En lærebog om voksnes psykiske sygdomme, der bruges på landets medicinstudier.

Folketinget nedstemte i starten af sommeren Enhedslistens forslag om at fjerne transkønnede fra listen over psykiske forstyrrelser. Men nu vil Danmarks kommende læger altså lære, at transkønnethed ikke er en psykisk forstyrrelse.
LÆS OGSÅ: 6-årig transkønnet pige vinder principiel retssag i USA
I den nuværende udgave står der om transkønnethed, at der bag tilstanden foreligger en grundlæggende psykisk kønslig identitetsusikkerhed. Med den formulering anses transkønnethed for at være udtryk for en psykisk forstyrrelse. Men det ønsker Thorkil Sørensen at ændre i den kommende udgave, der netop nu er under bearbejdelse:

I dag vil jeg sige, at identitetsusikkerheden gælder for en bestemt gruppe af de transkønnede og ikke alle dem, der fremtræder som transkønnede, siger han.

Thorkil Sørensen lægger sig med denne ændring op ad den nyligt udkomne amerikanske manual for psykiske sygdomme frem for WHOs udgave, som Danmark officielt tilslutter sig. I den amerikanske udgave, kaldet DSM-5, står transkønnethed ikke længere under afsnittet om personlighedsforstyrrelser.

Transkønnede har i stedet mulighed for at blive diagnosticeret med kønsdysfori, hvis de oplever en smerte forbundet med tilstanden:
LÆS OGSÅ: Dilemma: Bestemmer man selv sit køn?
Med denne betegnelse fokuserer man på det, som personen selv oplever. Hvis man er dysforisk, er man utilfreds og har det dårligt. Det er ikke alle transkønnede, der har det sådan, forklarer Thorkil Sørensen.

Det er også derfor, at betegnelsen transseksuel vil blive ændret til transkønnet i den nye udgave af lærebogen. Hvor begrebet transseksuel fokuserer på kønsorganerne, går begrebet transkønnethed på det oplevede køn.

Ifølge Karina Lins, psykolog med speciale i transkønnede, giver denne skelnen god mening:

Der findes en masse mennesker, som er afklaret med deres identitet, og som ikke har noget problem med, at deres krop ikke lever op til deres oplevede køn. De, som er afklarede med deres tilstand og ikke oplever nogle problemer med det, burde hverken diagnosticeres eller sygeliggøres, siger hun.
LÆS OGSÅ: Dansk børnebog beskyldes for at fremme homo- og transseksualitet
Vibe Grevesen, som er talsperson for transpersoner og transpolitik for LGBT Danmark Landsforeningen for bøsser, lesbiske, biseksuelle og transpersoner ser det som et skridt på vejen, at transkønnethed ikke længere anskues som en forstyrrelse i sig selv. Men hun så gerne, at udviklingen gik hurtigere.

LGBT Danmark så helst, at de transkønnede blev fjernet helt fra sygdomslisterne, og at man betragtede transkønnede på lige fod med andre personer, der har tilsvarende helbredsmæssige behov, siger hun. Vibe Grevesen mener dermed, at det burde blive behandlet ud fra samme kriterier som andre kropskorrigerende operationer, som for eksempel uønsket hårvækst.

Selvom den kommende, nyreviderede udgave af danske medicinstuderendes lærebog i psykiatri ikke automatisk vil betegne transkønnethed som en forstyrrelse, er det ifølge Vibe Grevesen stadig et problem, at tilstanden har sit eget afsnit i en bog om psykiske sygdomme. På samme måde som homoseksuelle godt kan have psykiske problemer uden der tales om en særlig homoseksuel dysfori, burde der heller ikke være tale om en særlig dysfori for transkønnede.

Det, at være transkønnet, er ikke i sig selv en psykisk lidelse, men det kan udløse stor lidelse, når samfundet ikke respekterer ens kønsidentitet. Og det kan udløse problemer, når man bliver undertrykt og underkendt i sin grundlæggende identitet. Vi mener ikke, at det på nogen måde handler om en kønsusikkerhed. Tværtimod oplever vi, at de transkønnede er ganske bevidste omkring deres køn og har været det i flere år, før de overhovedet fortæller deres omverden om det, siger hun.

Thorkil Sørensen finder det problematisk, hvis transkønnethed udelukkende anskues som et fysisk problem, og kønskorrigerende operationer dermed bliver lettere tilgængelige:

Der er faktisk mange der fortryder, og jeg har oplevet flere, der har begået selvmord, fordi de har fortrudt, at de lod sig operere, siger han.

Også af rent praktiske årsager kan det være problematisk at betegne det som et rent fysisk problem, da man så ikke kan få en eventuel operation betalt af staten:
I starten af sommeren nedstemte Folketinget Enhedslistens forslag om at fjerne transkønnede fra den psykiske sygdomsliste. Sundhedsminister Astrid Kragh har dog nedsat en arbejdsgruppe, der blandt andet skal se på, hvordan de kan blive på listen, uden at blive betegnet som personlighedsforstyrrede.
Kroppen er jo ikke syg, og så kan det nemt blive anskuet på linje med andre ting, som man ønsker at få ordnet kosmetisk. Hvis man ønsker en ny næse, må man jo også selv betale. Men det er en svær diskussion, siger han.

Thorkil Sørensen mener, at man skal gå varsomt frem, men han tror stadig på, at den kommende lærebog for landets medicinstuderende vil sætte sine spor:

Transkønnede skal ikke stigmatiseres, og her kan ordvalget have en stor betydning.

At være transkønnet vil sige, at det oplevede køn kønsidentiteten ikke stemmer overens med det biologiske køn. En transkønnet kvinde er en kvinde, der er født i en mands krop. En transkønnet mand er en mand, der er født i en kvindes krop. Nogle transkønnede har det fint med, at den biologiske krop ikke stemmer overens med kønsidentiteten, nogle går i hormonbehandling for at udvikle bryster eller skæg, og nogle ønsker en kønskorrigerende operation.

# data[].attributes.attachment_link.title
Transkønnet er ikke en personlighedsforstyrrelse

# data[].attributes.attachment_link.description
Hvis ikke det opleves som en forstyrrelse, så synes jeg heller ikke, det skal defineres som en forstyrrelse. Sådan lyder udmeldingen fra psykiater Thorkil Sørensen, der er ansvarlig for afsnittet om transkønnede i den kommende udgave af lærebogen Psykiatri. En lærebog om voksnes psykiske sygdomme, der bruges på landets medicinstudier.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Vist 7.182 gange.
Information om Tidslinjen.
Tryk for vis/skjul tekst
Antal forekomster i tidslinjen: 615.

En indisk sagnkonge blev forvandlet til kvinde, da han badede i en magisk flod.

Tiresias er en græsk mytologisk skikkelse, der som straf for at slå to slanger, der parrede sig, blev forvandlet til en kvinde.

Kaineus er en af den græske mytologis helte - født som pige og forvandlet til mand.

# data[].attributes.attachment_link.description
Vist 7.182 gange. Information om Tidslinjen. Tryk for vis/skjul tekst Antal forekomster i tidslinjen: 615. En indisk sagnkonge blev forvandlet til kvinde, da han badede i en magisk flod. Tiresias er en græsk mytologisk skikkelse, der som straf for at slå to slanger, der parrede sig, blev forvandlet til en kvinde.

# data[].attributes.attachment_link.description
Kronik. Verden over presser translobbyen på for, at kønsskifte skal finde sted i en så ung alder som muligt. Politikerne bør være varsomme.

# data[].attributes.body
At være en kombination af feminine og maskuline træk
så at være begge dele

# data[].attributes.body
Mange forskere mener at den biologiske forklaring på hvorfor man bliver transkønnet er et kompliceret sammenspil mellem biologiske faktorer som fx gener og kønshormoner.

# data[].attributes.body
1. Første graf viser hvor mange henvisninger der har været siden 2019

# data[].attributes.body
Mand: Hvis du vil undersøge dine muligheder for at blive gravid, kan du tale med din egen læge. Lægens opgave er, at informere dig om dine muligheder og eventuelt henvise dig til fertilitetsbehandling. Kan du ikke blive gravid ved samleje med din partner, skal lægen henvise dig til assisteret reproduktion.

Kvinde: Transkvinder er mennesker, som er tildelt kønnet dreng ved fødslen, men føler sig som kvinde. Kønsidentiteten har intet at gøre med seksuel orientering. Transkvinder kan ikke selv være gravide men kan stifte familie ved brug af egne sædceller eller donorsæd til at gøre en partner gravid.

# data[].attributes.body
https://padlet.com/SilasJensen01/rdt3tcro3dvl93dw

# data[].attributes.body
Transkønnethed betyder, at der er en uoverensstemmelse mellem det køn, man fik tildelt ved fødslen, og det køn, man oplever at være. Vores fødselskøn tildeles på baggrund af, hvordan vores ydre kønsorganer ser ud. Det oplevede køn er persons kønsidentitet.

# data[].attributes.body
En lille men konkret beskrivelse af hvad det vil sige at være transkønnet.

# data[].attributes.body
"Køn skal ikke forklares biologisk, men er en social opførelse."

# data[].attributes.body
I tænker nok hvad er en trans kønsskifteoperation

Men som det ligger i ordet er der når man skifter fra et køn til det modsatte. Altså det modsatte køn en det man er født som.

Men hvad indebærer sådan en operation og er de noget man bar lig gør?

Det er faktisk kun 5-10 danskere der får lov at skifte køn om  året. Så nej det er ikke noget man bare lige får lov til eller gør.

Det man skal ti sådan en operation er at de fjerne alt det mandlige eller kvindelige ved at få det til at ligne det modsatte så præcist som de nu kan.