# data[].attributes.body
Eestis on kuumalained aasta-aastalt tugevamad, põuaperioodid pikemad ja paduvihmad ohtlikumad näiteks andmete põhjal on 33 °C piiri kõige sagedamini ületatud Võrus – 5 korral 1961-2003.a. Eesti kuumarekord – 36,5 °C registreeriti samuti Võrus 1992. a augustis. Mida aeg edasi seda rohkem muutuvad kuumalained eestis sagedasemaks ning katab terve Eesti kuiva õhu ja kõrge temperatuuriga.

# data[].attributes.body
Olen märganud kliimamuutuse mõjusid näiteks Tallinnas, kus on eelnevalt olnud üleujutusi mida on põhjustanud lausvihm või kevadine lumesulamine. Kliimamuutus põhjustab Eestis üha suuremaid vihmahoogusid. Tänavad on palju vett täis nii, et inimestel on raske liikuda jala kui ka sõidumasinatega. Näiteks on Kadrioru park mitu korda läbi elanud üleujutusi.

# data[].attributes.body
Altja jõeorg asub Lahemaa rahvuspargis ja pakub suurepäraseid võimalusi matkamiseks ja looduse nautimiseks. Jõeorg on kaunis ja mitmekesine, pakkudes võimalust avastada väikeseid koskesid, kaljusid ning nautida rohelist ümbrust.

# data[].attributes.location_name
Lahemaa matkakeskus, Loobu, Lääne-Viru County, Estonia

# data[].attributes.headline
Lahemaa matkakeskus, Loobu, Lääne-Viru County, Estonia

# data[].attributes.subject
Lahemaa matkakeskus, Loobu, Lääne-Viru County, Estonia

# data[].attributes.body
See matkarada kulgeb läbi Lahemaa rahvuspargi ja osaliselt läbi Lääne-Virumaa. Matkarada pakub võimalust läbida erinevaid maastikke, sealhulgas metsi, rabasid ja rannikualasid. Teekonna käigus saate imetleda mitmekesist taimestikku ja loomastikku ning nautida looduse rahu ja vaikust.

# data[].attributes.body
Kadrina karstiala asub Kadrina vallas ja pakub huvitavat geoloogilist maastikku. Seal on mitmeid karstiaukusid, koopaid ja allikaid, mis on külastajatele avatud. Matkates karstialal, saate nautida maalilisi vaateid ja avastada huvitavaid loodusnähtusi.

# data[].attributes.location_name
Mustoja rand, Lääne-Viru County, Estonia

# data[].attributes.headline
Mustoja rand, Lääne-Viru County, Estonia

# data[].attributes.subject
Mustoja rand, Lääne-Viru County, Estonia

# data[].attributes.body
Mustoja on suurepärane näide Eesti rannast - ühel pool on männimets ja teisel Soome laht. Seal on mõnus käia jalutamas ja Richard Uutmaa maalis sellest ka ilusa pildi.

# data[].attributes.location_name
Lobi neem, Lobi, Lääne-Viru County, Estonia

# data[].attributes.headline
Lobi neem, Lobi, Lääne-Viru County, Estonia

# data[].attributes.subject
Lobi neem, Lobi, Lääne-Viru County, Estonia

# data[].attributes.body
Lobi neem on neem Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas Lobi poolsaare tipus Lobi külas. Nõukogude ajal oli neemel piirivalve vaatetorn. Valisin selle koha sest selle atmosfäär ja vaade on taevalik ja muinasjutuline.

# data[].attributes.body
Valisin selle koha sellepärast, et see on suhteliselt vähe tuntud rand. See asub Soome lahe kaldal. Meri on madal ja liivane ja seal leidub ka väiksemaid rahne. See on üks minu lemmikuimatest randadest ja suvel satun vähemalt korra oma perega sinna.

# data[].attributes.body
Valisin selle koha sellepärast, et see on kõige hubamam matkaplats, kus olen enda elus käinud. Olen seal käinud kaks korda, ühe korra ööbimisega ja teisel korral lihtsalt piknikul. Kuna see asub Lääne-Virumaal, siis pole liiga pikk maa sinna sõita.

# data[].attributes.location_name
Ontika paekallas, Ontika, Ida-Viru County, Estonia

# data[].attributes.headline
Ontika paekallas, Ontika, Ida-Viru County, Estonia

# data[].attributes.subject
Ontika paekallas, Ontika, Ida-Viru County, Estonia

# data[].attributes.body
Ontika paekallas on Rootsist Ölandi saarelt algava ja Venemaal Ladoga järve kandis lõppeva üle 1100 km pikkuse kuulsa Balti klindi kõige kõrgem osa.

Koht on väga ilus eriti selle rand. See on kaetud kividega mis see teeb selle koha väga ilusaks. Näha on ka panka mis ulatub kuni 55m kõrguseni.

# data[].attributes.body
Valisin selle selleparast, et see on väga kaunis koht. Asub põlvas.  Seal on filmitud ka “Viimne Reliikvia”.  Seal on tehtud palju muistendeid mis teevad koha põnevaks. Taevaskojas on olemas ka puhkekeskus kuhu mahub ligi 400 inimest. Kohas on võimalik ka telkida ning väga palju huvitavat teha.

# data[].attributes.location_name
Aidu karjääri seiklusmaastikud, Aidu, Ida-Viru County, Estonia

# data[].attributes.headline
Aidu karjääri seiklusmaastikud, Aidu, Ida-Viru County, Estonia

# data[].attributes.subject
Aidu karjääri seiklusmaastikud, Aidu, Ida-Viru County, Estonia

# data[].attributes.body
valisin selle koha kuna see on minu arust kõige ilusam koht kus ma olen käinud. Mulle väga meeldib sealne ümbruskond. Seal on ilusad mäed ja veekanal. Eriti ilus on seal suvel kui kõik on roheline ja vaadates tekib silme ette justkui maal. Seal on ka palju teha naiteks elektriratta matk, veematkad ja palju muud toredat. Arvan et iga inimene peaks seal oma elu jooksul vähemalt korra käima.

# data[].attributes.location_name
Rakvere Vallimägi, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Rakvere vallimäel on peetud väga mitmeid kontserteid. Sinna satub igaüks sooviga saada osa sellest kogemusest. Olen käinud seal näiteks Punk laulupeol ja veel paljudel teistel kontserditel.

# data[].attributes.location_name
Rakvere Teater, Fr. R. Kreutzwaldi, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Mina kuulun Rakvere teatris asuvasse näitetruppi Linnanoorte näitetrupp. Koos minuga on selles trupis 14 inimest. Näitetrupp on tegutsenud juba mitmeid aastaid. Ka minu enda isa on selles näitetrupis kunagi osalenud. Me oleme kõik erinevad aga meid seob tahe teha teatrit. See siduv tunne ongi kogukonnale iseloomulik ja oluline, ilma selleta poleks ka kogukonda.

# data[].attributes.body
Ukulele kõrtsis käisin ma 2022. aastal Comedy Estonia tuuri kuulamas ja vaatamas. See oli mõnus kultuurielamus, sest see oli naljakas üritus, sai naerda ja pausi ajal Võsu rannas jalutada. Ma arvan, et see üritus oli tähtis, sest komöödia valdkond on aina rohkem kasvav ja tähelepanu võitmas Eestis ja see on tähtis, et see osa jõuaks ka Virumaale.

# data[].attributes.location_name
Kadrina laululava, Pargi, Kadrina, Lääne-Viru County

# data[].attributes.headline
Kadrina laululava, Pargi, Kadrina, Lääne-Viru County

# data[].attributes.subject
Kadrina laululava, Pargi, Kadrina, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Olen kogenud mõnusat kultuurielamust Kadrina jaanituledel. Olen seal käinud nii mõnelgi aastal, viimati eelmine aasta, mida mäletan kõige paremini. Kuigi see on suhteliselt tavaline ja klišee jaanituli on see väga toredas kohas. Kui kontserdil enam ei taha olla saab jalutada paisjärve juurde ja seal õhtut nautida. Seal on huvitav muusika, head söögikohad ja naljakad mängud lastele mõeldud.

# data[].attributes.body
Mina kuulun Rakvere Athena kunstikooli kogukonda. Olen sellest osa olnud kaks aastat. Meist teeb kogukonna see, et õpilased käivad samal ajal kohal, mõnikord teeme me ühiseid projekte, kuhu kõik panustame ja meie ühine huvi kunsti vastu. Meid iseloomustab loomingulisus.

# data[].attributes.location_name
Kingu talu, Tõrremäe, Lääne-Viru County, Estonia

# data[].attributes.body
Kingu Talu on koht kus olen veetnud suure osa oma lapsepõlvest. Aastal 1981 ostsid mu vanaema ja vanaisa talu ära ja hakkasid seal loomi pidama. Rakvere ääres asuv majake on läbi aastate muutunud, loomad on maha müüdud ja talu on muutunud vaid elumajaks. Selleks ajaks olin sündinud mina ja käisin tihti seal. Kingu Talu on imeilus oma vanade majade ja ümber olevate viljapõldudega mis igal aastaajal erinevaid värve välja näitavad. Kõige südamelähedasem osa seal on kindlasti olnud see, et alati on sinna minnes tükike minevikku silmades. Vanad seinad ja vana mööbel tekitavad soovi teada mida nendel seintel meile öelda on.

# data[].attributes.body
Sõmeru on minu kodu olnud terve mu elu. Sellest on lugusid rääkida nii palju, et võiks kirjutada kümme raamatut. Väikses alevikus elab 1199 inimest, kuid elu on siin tihti täies hoos. Sõmeru on Rakvere valla keskus. Seal on kool kus lõpetasin üheksanda klassi, noortekeskus, mis on Lääne-Virumaa suurim. Olemas on ka väike pood kus aastatega on töötajad muutunud peaaegu võrdseks perega. Sõmeru ilusaimad punktid on kindlasti tiirumägi, mis paikneb Sõmeru ääres ja sealne vaade annab võimaluse nautida kogu aleviku ilu. Talvel on sõmeru täis suusaradasid ja tiirumägi on ka sobilik kelgutamiseks.

# data[].attributes.body
Lasila on mulle väga südamelähedane koht. Seal on kasvanud üles mu isa, vanaema, vanatädi, kaks õde ja ka paljud teised. Lasila võib olla väike, kuid selle ilu ei anna teiste kohtadega võrrelda. Seal on peidus suur tükk ajalugu, milleks on mõis küla keskel. Lasilas elab praeguse seisuga 156 inimest mis võib tunduda väike, kuid küla kokkuhoidlikus ja sõbralikkus üksteise vastu on alati silmaga nähtav. Inimesed aitavad üksteist ja korraldavad koos üritusi näiteks jaanituled ja talgud. Küla keskel on ka ilus väike tiik mis on rahvale koguaeg silma paistnud.

# data[].attributes.body
Minu emapoolne vanaema oli pärit Lõuna - Eestist täpsemalt Võrust. Üheks oluliseks kohaks seal on Piusa jõgi. Külastame seda vähemalt korra aastas. Maakond piirneb läänes ja loodes Valga maakonnaga, põhjas Põlva maakonnaga, idas Venemaa Pihkva Oblastiga ja lõunas Lätiga

Neis kihelkondades räägitakse võru keele mitmesuguseid murdeid.

# data[].attributes.body
Minu isa sündis kohtla järvel. Linn koosneb viiest eraldi asuvast linnaosast, mille elanikkond on valdavalt venekeelne.

Kohtla-Järve nimi pärineb linna alal asunud Kohtla ja Järve külalt.

# data[].attributes.body
1 olulisi kohti minu jaoks on Tallinn, kuna olen seal sündinud. Elasime kunagi kalamajas seega on see ümbruskond minu jaoks väga olulise tähendusega ning alati sealt mööda kõndimine tekitab minus koduse tunde.

# data[].attributes.body
Aseri on minu jaoks oluline, sest suur osa minu suguvõsast on sealt kandist. Minu vanaema ema sündis ja elas seal.

# data[].attributes.body
Männikvälja on mulle kõige südamelähedasem koht. Nüüd nimetatakse seda ka Nurkse külaks. Seal olen ma veetnud väga suure osa oma lapsepõlvest ja iga suvi olen sinna sattunud. Minu vanaema on sealt pärit. Koht osteti nõukogude ajal, omal ajal peeti seal loomi, kuid küüditamise käigus viidi loomad minema.

# data[].attributes.body
Minu vanaema kasvas üles väikses külas Arukülas, Vinni vallas. Samuti elas ka seal mu vanavanaema. 2011 aasta rahvaloenduse arvestusel elas Arukülas 49 inimest. Neist 45 ehk 91,8% olid eestlased. Selle pindala on 27,1 ruutkilomeetrit. Kahjuks ei leidu Arukülast internetis informatsiooni eriti palju, kuna samasuguse nimega küla asub ka Harjumaal, mis on rohkem tuntud ja kajastatud. See on ka põhjus, miks kohast pilti ei saa lisada. Siiski on see koht minu perekonnale ja eriti vanaemale südamelähedane.

# data[].attributes.location_name
Kavastu tuvitorn, Kavastu, Lääne-Viru County

# data[].attributes.headline
Kavastu tuvitorn, Kavastu, Lääne-Viru County

# data[].attributes.subject
Kavastu tuvitorn, Kavastu, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Mina kasvasin üles ja siiani elan Kavastul. Kavastu tuvitorn on 1869. aastal ehitatud ja kuulus Kavastu mõisa kompleksi. Kavastu mõis oli rüütlimõis Haljala kihelkonnas, nüüdisajal on selle nimi Haljala vald. Esimest korda mainiti Kavastu mõisa 14. sajandi lõpus. Tegemist on olnud ühe esinduslikuima 18.sajandi puidust härrastemajaga. Aastatel 1921–1968 töötas peahoones kohalik algkool, kuid mõisa peahoone hävis 1971. aastal tulekahjus. Mõisaansambli eripäraks ongi siiani säilinud harvaesinev uusgooti elementidega tuvirorn, mis kujutab endast väikest paekivist laotud torni teravatipulise kivikatusega Liiguste-Salatse tee kõrval ajaloolise mõisapargi põhjaservas.

# data[].attributes.body
Väike-Maarja kihelkonna kombed on läbi aegade ajalooga kaduma läinud, kuid teatud allikate põhjal avastame, et nende kombed olid sarnased meie tänapäeva omadega. Pulmad olid pidupäevad kus laual olid viinapudelid rivis ja matused olid leinapäevad kus inimesed paigutati kirstu ja maeti mulla alla, seal leidus ka mõni viinapudel. Söök ja jook oli tõenäoliselt kartul nagu tavalisel eestlasel ikka kombeks oli. Õhtusöögilaua juurde käis ka nagu ikka mõni viinapudel. Eestlase kombed on üle riigi erinevad, kuid üks asi ei ole ajaga muutunud ja see on see, et keskmine Eesti inimene naudib igal võimalikul hetkel viinapitsi

# data[].attributes.body
Anton Hansen Tammsaare(1878-1940) oli eesti kirjanik, esseist, kultuurifilosoof ja tõlkija. Tammsaare õppis Väike-Maarja kihelkonnakoolis aastatel 1892-1894 ja 1896-1897. Väike-Maarjas kujunes A. Hansenil viiulimängu kõrval teiseks meelistegevuseks värsside kirjutamine.
Tammsaare on öelnud, et kirjanduseni viis teda Jakob Tamm, kes oli ta õpetaja. Ta tegutses ka Tartus, Narvas, Tallinnas, Kaukaasias jne. Tema tuntumad teosed on ,,Tõde ja Õigus'' I-V, ,,Kõrboja peremees'' ja ,,Põrgupõhja uus Vanapagan''. A. H. Tammsaare on meie riigile tähtis eelkõige tema loomingu poolest. Ta teos ,,Tõde ja Õigus'' on Eesti rahva peegeldus.

# data[].attributes.location_name
Väike-Maarja Kirik, Tamme, Väike-Maarja, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Kuidas Väike-Maarja oma nime sai?
Muistenid räägivad väikese Maria nimelise tüdruku elusalt Väike-Maarja kiriku seina sisse müürimisest, selle ehitamise ajal, sest ehitatav hoone polevat tahtnud ilma ohvrita kuidagi püsima jääda. Igaks hommikuks olla ehitusmeistrite eelmise päeva töö olematuks muutunud. Väikese Maria nimest saadigi paikkonna nimeks Väike-Maarja.

# data[].attributes.body
Eda-Ines Etti on küll sündinud Haapsalus, kuid elas oma lapsepõlve Väike-Maarjas. Ta lõpetas Väike-Maarja gümnaasiumi ning Rakvere Muusikakooli klaveri erialal. Ines osales noorena laulukonkursitel ja võistlustel ning 1999. aastal alustas ta oma soolokarjääri. Ta on võtnud neli korda osa Eesti Laulust ja jõudnud ühe korra Eurovisioonile. Siiani on andnud Ines välja 6 stuudioalbumit ja 30 singlit. Eda-Ines Etti on Eestile oluline kuna ta on meid esinenud Euroopas nii Eurovisioonil kui ka muudel esinemistel.

# data[].attributes.location_name
Georg Lurichi monument, Parkla, Pikk, Väike-Maarja, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Georg Lurich (1876-1920) oli Eesti maadleja. Lurichi vanemad olid küll pärilt Läänemaalt, kuid nad kolisid Väike-Maarjasse. Ta tegeles juba väiksest peale jõutreeninguga ning 1895. aastal püstitas Peterburis maailmarekordi. 1896. aastal sai Lurichist spordiprofessionaal ehk rahvakeeli jõumees. Ta esines oma elu jooksul palju Peterburis kui ka Tallinnas ning õpetas ka teisi maadlejaid. Väike-Maarjas on Georg Lurichi monument, park ning tänav. Georg Lurich on tähtis Eestile, sest ta püstitas elu jooksul lugematul hulgal maailmarekordeid, võitis võistluseid ja hoidis üldiselt Eesti lippu kõrgel.

# data[].attributes.attachment_link.description
Estonian wrestler Georg Lurich photograph circa 1905. Lurich DIED in 1920 - copyright expired.

# data[].attributes.location_name
Jakob Liiv monument, Väike-Maarja, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Jakob Liiv(1859-1938)  oli eesti luuletaja ning näite- ja proosakirjanik. Samuti Eesti luuletaja Juhan Liivi vend. Jakob Liiv töötas Väike-Maarjas vallakirjutaja, raamatukaupmehe ja pangaametnikuga. Ta oli aastatel 1919-1921 Rakvere linnapea. Väike-Maarjas püstitati tema jaoks ka monument, see modelleeriti 1929. aastal ning püstitati pärast tema surma 1938. aastal. Väike-Maarjas asub ka tema-nimeline park ja tänav. Jakob Liiv on märkimisväärne inimene kuna tema eestvõtmisel moodustus kohalik kirjandusrühmitus Väike-Maarja Parnass ning ta oli Rakvere teatri asutaja. Tema teosed on näiteks ,,Viru kannel I'' (1886) ja ,,Leinalilled'' (1894).

# data[].attributes.attachment_link.description
Klõpsa kuupäeva ja kellaaega, et näha sel ajahetkel kasutusel olnud failiversiooni. Kuupäev/kellaaeg Pisipilt Mõõtmed Kasutaja Kommentaar viimane 20. november 2021, kell 11:48 343 × 500 (32 KB) ExRat Uploaded a work by Unattributed. Image taken approximately 1890.

# data[].attributes.location_name
Väike-Maarja vald, Lääne-Viru maakond, Eesti

# data[].attributes.body
Päring

Väike-Maarja vald moodustati algselt endise Väike-Maarja külanõukogu aladele 1991. a. detsembris. Territooriumi poolest oli ta ligilähedane endisele Vao vallale. Oma tänastes piirides moodustati Väike-Maarja vald pärast kohalike omavalitsuste volikogude valimisi 2005. aasta oktoobris, kui toimus Avanduse valla ja Väike-Maarja valla ühinemine

# data[].attributes.location_name
Metsa põik, Väike-Maarja, 46202 Lääne-Viru maakond, Eesti

# data[].attributes.body
Naise ja Mehe rahvarõivad.
Lühikirjeldus: rõivad on kollast ja pruuni värvi. Pikk seelik, mustad nahast jalanõud, pottmüts, alussärk, särgipiht, kirivöö, Materjaliks on lina ja vill. Iseärasus on veidi tumedam värv.

# data[].attributes.body
Väike-Maarja, Lääne-Viru maakond
Keel ja murre mida on selles kihelkonnas kasutatud/kasutatakse : Keskmurre, Viru maamurrakud.
3 näidet vanasõnadest :
Ega kroonu leib ei lõppe.
Inimene on ise oma jumal ja ise oma kurat. Oma teenitud leib on magusam võõrast.

# data[].attributes.location_name
Pedassaare neem, Pedassaare, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Pedassaare neem on Vergi poolsaare põhjaosas umbes ühe kilomeetri pikkune säärena merre eendev kivine neem. Kitsukest neeme katab männi enamusega mets. Pedassaare neem jagab kaheks Pedassaare lahe. Ühele poole neeme jäävad liivaluited ning liivase põhjaga ja väheste kividega nn Suur Laht, teisele poole kividerohkem ja madalam kõrkjatest piiratud Väike Laht. Neeme pindala on 7,6 ha ja see kuulub Lahema Rahvuspargi alasse. Teated 1464 aasta põhjal ütlevad, et veel ajaloolisel ajal on Pedassaare olnud saar. 1890. aastail oli Pedassaarel 2 laevaehitusplatsi. Valisime selle koha, sest Neeme ümbruses kasvavad ka Eesti vanimad männid. Samuti jääb see suvituskohana tuntud Vihula valla Pedassaare küla piirkonda.

| ReplyForward

# data[].attributes.location_name
Oandu-Võsu matkarada, Oandu, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Oandu-Võsu matkarada asub Oandul Lahemaa rahvuspargis Lääne-Virumaal. 9,5 km pikkune rada algab Oandu telkimisalalt ja suundub Võsu telkimisalale. Oandu-Võsu matkarada on RMK Oandu-Ikla Matkatee esimene lõik. See kulgeb siin endise Oandu-Koljaku loodusreservaadi põliseid metsi läbival muistsel Seljaku teel ja on hästi läbitav nii jalgsi kui rattaga ning talvel suuskadega. Enne rajale minekut tasub külastada Oandu looduskeskuse näitusi ja püsiekspositsiooni. See on eriline tänu oma mitmekesistele pinnavormidele ja metsakooslustele. Valisime antud matkaraja, sest me oleme enamus kõik seal mingil osal käinud ja meile meeldib selle maastik.

# data[].attributes.body
Kauksi rand on minu jaoks oluline kuna käin seal koos perega jalutamas. Me käime seal kuna seal on väga ilus vaade ning meri. Tavaliselt käime kauksi rannas iga suvi ning ööbime seal paar päeva. Juba väiksest lapsest peale. Seega on see täis palju ilusaid hetki mida meenutada. Vahel käime ka ujumas. Kauksi kohal algab liivane supelrand, mis peaaegu katkematu ribana ulatub Vasknarvani. Kauksi ranna juures on ka puhkepaigad kus on voimalik oobida ning ka matkarada. Kauksi rand on täis palju tegevust ja ilusaid vaateid.

# data[].attributes.location_name
Simuna matkarada, Simuna, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Simuna matkarada on 5km pikk matkarada mis asub Simunas. Raja pikkus on ligikaudu 5 kilomeetrit ja see läheb läbi imeliste kuusikute, rohelise segametsa, pikkade mändidega männimets ning valge ja musta kaasiku. Seal on ka Eesti maarahvale tuttavad pokud, veesilmad mis on tekkinud tänu turbaaukudele ja ka suur ja jäme kallistamisepuu. Rada saab alguse Simuna kooli tagant ja sealt läheb edasi kuni Simuna kiriku juures asuva allikani mis on nimeks saanud katkuallikas. Allikast läheb edasi 122 kilomeetrine jõgi kus on võimalik käia kanuumatkal ja allika ümber on ka paarisaja meetri suurune puhkeala. Valisime selle koha sellepärast, et seal on ilusad vaated ja palju elavat loodust.

# data[].attributes.body
Võsu rand on ilu ja pidu täis koht. Seal rannas on läbi aegade toimunud palju huvitavaid ja lõbusaid sündmusi, kuid rand on aastatega ka muutusi saanud. Kõige suuremad üritused toimud seal ikkagi suvel, sest talvel pole inimesed suured ranna sõbrad. Võsul suvitamine on rahvale väga hea, sest ilmad on soojad ja tihti on ka vaikne tuul mis jahutab üle kuumenenud kehasid. Rahvast on seal suvel väga palju ja asi läheb hullemaks kui jõuab kätte Võsu rannafestival kus erinevad artistid kogunevad kokku ja esitavad oma muusikat suurele rahvamassile. Sellel ajal on võsu rannas nii palju inimesi, et isegi kõndimine muutub raskeks. Meie valisime selle koha sellepärast, et Võsu rand on igaühele meist väga eriline ja südamelähedane paik. Lisaks on see väga ilus rand, mille lähedal asuvad nii mõnegi meist suvilad.

# data[].attributes.location_name
Viitna järved, Viitna, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Lääne-Virumaal, Kadrina vallas, Viitna küla läheduses asub ooside vahel kolm järve. Viitna järved on kolm glatsiokarstilise tekkega järve Kõrvemaa kirdeosas. Halduslikult jäävad järved Lääne-Virumaale Kadrina valda Viitna külla. Järved jäävad Viitna maastikukaitseala piiresse. Viitna Pikkjärv on põhja-lõuna suunas piklik 4-saareline liivaste kallastega umbjärv. Selle pindala on 16,3 ha. Suurim sügavus 7,8 m (1990.a. järve lõunaosas). Varem oli järve vesi olnud heleroheline kuni kollakasroheline. Viitna Linajärv on põhja-lõuna suunas piklik 4,5 ha suurune ja 5-6 m sügavune umbjärv. Valdavalt kõvade kallastega, mis enamasti liivased vôi kruusased, vaid põhjaotsas õõtsik. Idakaldal suur motell 2 soome saunaga, kust valgub järve arvestatavat reostust. Nabudi järv on samblaõõtsikust ümbritsetud 0,7 ha suurune allikalise veega järveke, mis ühendatud Nabudi oja kaudu Loobu jõega. See on düseutroofne järv.

# data[].attributes.location_name
Ontika paekallas, Ontika, Ida-Viru maakond

# data[].attributes.body
Ontika paekallas on Balti klindi paekivijärsak, mis ulatub Eestis Sakalt Toilani ja on umbes 20 kilomeetrit pikk. Kogu pikkuses ulatub Balti klint see Rootsist Ölandi saarelt Venemaa Ladoga järveni ja on üle 1100 km pikk. Üks erilisemaid asju selle kohta on see, kuidas pank paljastab vaatajatele erinevaid ajastu kihte. Panga kivimid on tekkinud Kambriumi ja Ordoviitsiumi ajastul ehk 570–470 miljonit aastat tagasi. Selle alumise osa moodustavad savid, liivakivid ja argilliidid, ülemise suhteliselt õhukese kihina dolomiidid ja lubjakivid. Samuti on oluline märkida, et Ontika pank on nii Eesti kui ka Balti klindi kõige kõrgem pankranniku osa saavutades 56 meetrise kõrguse. Valisime selle koha just nende omaduste pärast.

# data[].attributes.body
Valisin kirikupargi kuna see asub rakveres.

See on ilus koht, kuna seal on tiik ning kaunis ala kus niisama istuda. See koht on oluline mulle, sest sellega on palju mälestusi. Rakvere Kirikupark asub Rakvere kesklinna vahetus läheduses. Kirikupargis on olnud ka väliüritusi nt laat. Ning vahel kaunistatakse parki näiteks ka see aasta lihavotete puhul on parki pigutatud munad.

Kaunis park avati külastajatele 23. septembril 1998. Linlaste armastatud puhkepaik on saanud nime Rakvere Kolmainu kiriku järgi, mille taga see asub. Maa-ala pargiks muutmine algas aastal 1995 nõlva aluste allikate ja oja puhastamisega.

# data[].attributes.body
Narva-Jõesuu rand on rand Ida-Viru maakonnas Narva-Jõesuus. See on Eesti pikim mererand, mille pikkus on 7,5 km. Eesti pikim liivarand asub samuti Ida-Virumaal, Peipsi järve põhjakaldal. Rand on peene liivaga ja randa ääristab männimets. Rand on laialdaselt kasutatav meelelahutus- ja ujumiskohana. Mööda mereranda kulgeva rannapromenaadi äärde jäävad ka istumiskohad ning osad neist lõkkekohtadega. Vetelpäästega rannas on rannavolleplats, atraktsioonid lastele, riietuskabiinid ja välidušš. Narva-Jõesuu esimest nime Hungerburg kasutati esmakordselt 28.08.1684. aastal. Legendi järgi tuli selline nimi Narva-Jõesuule saksa kaupmeestelt, kes merehätta jäädes rannast toitu ei leidnud. Hungerburgi nimi säilis ametidokumentides kuni 1922. aastani.

# data[].attributes.body
Valaste juga asub Ida-Viru maakonnas Toila vallas (varem Kohtla vallas) Valaste külas. Umbes 30 meetri kõrgune (sõltuvalt vooluhulgast 26–32 m) juga on nii Eesti kui Baltimaade kõrgeim. Juga ei ole looduslik, vaid saab vee Kaasikvälja kuivenduskraavist ehk Valaste ojast, mida kohalikud kutsuvad Suurkraaviks, kuna oja sängi on liigvee ärajuhtimiseks korduvalt laiendatud. Kuivenduskraav on suudmes kuni 5 m sügavune. Räägitakse Kraavi Jüri nimelisest mehest, kes olla mitu inimpõlve tagasi Valaste oja kaevanud. Kuid kas vesi juba enne Kraavi Jüri kaevetöid samal kohal looduslikus sängis voolas, seda ei mäletata. Ka Kraavi Jüri kaevetööde aeg on selgusetu.

# data[].attributes.location_name
Neeruti mõis, Neeruti, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Lääne-Virumaal, Neeruti maastikukaitseala piiril asub Neeruti mõis – üks väljapaistvamaid juugendstiili näiteid Eestis. Esimesed teated Neeruti mõisast pärinevad 1406. aastast. Kunagise valdaja von Buxhöwdeni nimi on kinnistunud mõisa saksakeelse nimena.
Kõrvalhoonetest tähelepanuväärsemad on klassitsistlik ühekorruseline valitsejamaja, ait ja uusgooti stiilis teenijatemaja-pesuköök. Hoone on ebasümmeetriline. Seda kujundavad mansardkorrus, arvukad voluutjalt kumerduvad frontoonid ja muljetavaldav 30 m kõrgune vaaterõduga torn lõunatiival. Mõisas korraldatakse pargikontserte.

Kivist mõisa peahoone valmis taas 1878 ning mõisa juurde rajati park ja allee. Peahoone ehitati 1905. aastal Peterburi arhitekt Carl Schmidt projekti järgi ümber.

Pargi suurus on 3 hektarit ja seda läbib Loobu jõgi. Jõgi moodustab vanajõe sonniga saare, mille rahvapärane nimi on saarik. See on oluline selle poolest, et suvel satume alati Neerutisse, oleme seal käinud oma sõpradega ja pereliikmetega.

# data[].attributes.body
Ehalkivi on Eesti suurim rändrahn. See asub Viru-nigula vallas Letipea neeme tipus liivasel laugrannal madalal merevees. Rahnu ümbermõõt on 49,6 m, kõrgus 7,6 m ja maht 930 m3. See on 1937. aastast üksikobjektina looduskaitse all ja jääb Letipea maastikukaitseala territooriumile. Nime sai Ehalkivi sellest, et päike kaob loojudes tema taha ära. Muistendite kohaselt on aga Ehakivi Kalevipoja viskekivi, millega tahtnud Kalevipoeg Malla mõisa akna sisse visata, aga kivi läinud viltu ja kukkunud varem maha. Ühe muistendi järgi olnud Vanapagan Malla mõisnikuga riius ja südametäiega visanud Soomest kiviga. Ei jaksanud aga nii kaugele visata ja kivi kukkus Letipea neemele. See koht on meile oluline just sellekivi poolest, oleme kõik väiksena sinna peale ronida üritanud.

# data[].attributes.body
Sagadi mõis on rüütlimõis Haljala vallas. Mõisa on esmamainitud juba 1469. aastal, mil see kuulus Risbiteride perele. Mõisakompleks on käis läbi šotlaste, kui 1684. aastal omandas selle Rootsi kindraladjutant Gideon von Fock, kes sai Fockide suguvõsa Sagadi liini rajajaks ning Sagadi mõis tunnistati Fockide pärusmõisaks. Peaaegu 200 aastat oli mõis Fockide omand, siis 1974. aastani tegutses peahoones kool ja nüüdseks kuulub mõis Riigimetsa Majandamise Keskusele. Mõisakompleksi alla kuulub 27 kõrvalhoonet, park, korrastatud teed ja alleed ning tiik. Mõisas toimub juulikuus ‘’Öömuuseum’’ ja ‘’100 kostüümi päev’’ ja augustis puupäevad. See on meile oluline koht, sest Sagadi mõis on meie kõigi jaoks positiivseid mälestusi hoidev.

# data[].attributes.location_name
Viru raba vaatetorn, Kolga, Harju County

# data[].attributes.body
Viru raba on raba Harjumaal Lahemaa rahvuspargis Tallinna–Narva maantee lähedal. Viru raba matkarada algab Liiapeksi–Loksa maantee lähistelt ja lõpeb Jõelähtme–Kemba tee ääres. Viru raba pindala on 235 ha. Esindatud on rabale iseloomulik paks turbalasund, liigivaene taimestik, laukad ja älved. Viru raba asub kohas, kus peale liustikujää sulamist ja jääpaisjärvede taandumist oli järv, mille mudasetted asuvad siiani soopõhjas. Järve kinnikasvamisel hakkaski tekkima raba, mille laienemisele panid piirid seda ümbritsevad luitevallid. Teades, et turba juurdekasv aastas on keskmiselt üks millimeeter ning turbalasundi paksus on ligikaudu kolm meetrit, saab arvutada välja Viru raba vanuse, mis on ligikaudu 3000 aastat. Lähiminevikus on Viru rabas toodetud freesimismenetlusel turbapuru, kuid nüüd otsitakse meetodeid freesturbaväljade taastamiseks. Selleks hakati 2011. aastal jääksoid taastama: tahetakse taastada looduslik veerežiim, eemaldada puittaimestik ja kõlvata uut turbasammalt. Taastamine kestis 2013. aasta novembrini. See koht on oluline, sest vaatetornist avanebimeilus vaade rabale ja see paneb mõtlema sellele, kui kena on Eesti maa loodus.

# data[].attributes.location_name
Käsmu Meremuuseum, Merekooli, Käsmu küla, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Alates 1993. aastast asub Käsmu Meremuuseum Käsmus ajaloolises piirivalvemajas, mis pärineb tsaariajast. Muuseumi eesmärk on tutvustada külastajatele hoonet ümbritseva kaptenite ja laevaomanike küla ajalugu. Muuseumi eksponaadid hõlmavad kõike merega seotut: purjetamist, kalapüüki, salakaubavedu aga ka merd kui looduse osa ning on osa Aarne Vaigu kogust. Muuseumi õuealal seisab ka 15-meetrine renoveeritud vaatetorn, NSVL aegne jäljeõppeplats, viikingilaev ja palju muid ajaloolisi vaatamisväärsuseid. Muuseum on külastajatele avatud iga päev ning aasta läbi korraldatakse seal merepäevi, kontserdeid ja näitusi. Meremuuseum on oluline, sest sealt oleme me kõik saanud palju uusi teadmiseid kõige kohta, mis merega seostub.

# data[].attributes.body
Porkuni järv on järv Lääne-Virumaal Pandivere kõrgustikul. Järve pindala on 44,6 hektarit. Veekogu on suuremalt osalt loodud tehislikult paisutamise teel. Järv on neljaosaline - suurim ja kõrgeima veetasemega on kagupoolne osa, ligi 36 ha suurune Suurjärv. Veetaseme kõrguselt järgmine on umbes 1 ha suurune Aiajärv, mis asub järve keskel olevast suurest Lossijärvest lääne pool, sellele järgneb mõne kümnendiku hektari suurune Iiri järv. Kõige madalama veetasemega on Iiri järvest "Armuvalusillaga" eraldatud 4 ha suurune loodepoolne järveosa, nn. Alumine järv, milles asub ilus paarikumne meetrise ümbermõõduga saareke lehtpuudega. Suurem (umbes 1 ha) okasmetsaga saar on järve kaguosas, samas on teisigi saarekesi (neist enamik ujuvaid) ja poolsaari. Järve osi eraldavad üksteisest teetammid ja järve keskel olev Lossisaar. Järve kalad on soostunud ja mudased, ainult kirdekallas on kõrge ja kõva, ujula piirkonnas isegi liivane. Kirdekaldal on põline park, järvel oleval suurel saarel nägus Porkuni loss, mujalt ümbritsevad järve heinamaad, orunõlvadel kasvab mets. Aeg-ajalt leidub järves arvukalt ujuvaid saari, mis on moodustunud lahtirebitud õõtsikutükkidest ja osutuvad veelindudele soodsateks pesitsuspaikadeks. Porkunijärv on oluline meile kõigile, sest oleme kõik kunagi vähemalt korra seal asuvast hüppetornist vette hüpanud.

# data[].attributes.body
Tamm on läbi ajaloo olnud eestlaste püha puu. Rakvere tammik on tõenäoliselt olnud meie kaugete esivanemate looduslik pühapaik ehk hiiesalu, kus on käidud jõudu ammutamas ja ande viimas õnne, saagikuse ja tervise tagamiseks. Tänane tammik on linlastele armastatuim roheala, kus käiakse jalutamas, linnulaulu kuulamas ja loodust nautlemas. Tammik on hinnatud koht tervisespordi harrastamiseks, kus palaval suvepäeval on hea joosta või kepikõndi harrastada, lumisel talvel aga suusarõõmu nautida. Linna koolid viivad siin läbi õuesõppe ja kehalise kasvatuse tunde. Linlaste palavat armastust tammiku vastu kirjeldab 19. saj keskelt pärit dokument, kus mõisaomanik A. von Rennenkampff käis linlastega kohut, sest ei soovinud, et need tammikus jalutamas käivad (Kirss, 2003). 20. saj alguses viidi siin läbi ulatuslikud hooldustööd: rajati ja laiendati jalgradasid, paigaldati pingid ja prügikastid, rajati rattasõidu trekk. Virumaa represseeritute mälestusmärk „Okaskroon" rajati 1991. aastal, meenutamaks Virumaalt vägivaldselt Siberisse küüditatud inimesi. Mälestusmärgi autor on arhitekt Allan Murdmaa.
Keset tammikut asub saksa sõdurite kalmistu, kuhu on maetud ligi 1000 Teises maailmasõjas hukkunud sõdurit, nende hulgas ka saksa poolel võidelnud eestlasi.  Kalmistu korrastati Saksa Sõjahaudade Hooldeliidu, Rakvere linnavalituse ja muinsuskaitseameti koostöös ja pühitseti 1997. aastal. Tammik on oluline paik oma mälestusmärgi poolest ja selle poolest, et see on igal aastaajal imeilus.

# data[].attributes.location_name
Rakvere Linnus, Vallimägi, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Rakvere linnus on rakvere linna ajaloos väga tähtis koht. Linnus ehitati vallimäe otsa, sest seal oli võimalik seda ründajate eest paremini kaitsta. Linnuse esimesed jäljed lähevad tagasi 5.-6. sajandisse. Algne linnus oli nõrk ja sellel puudusid kiviseinad, kuna lähedal polnud võimalik selliseid materjale leida. Linnus on olnud läbi aegade paljude erinevate võimude all ja see on isegi hävitatud. Õnneks jäid mingisugused varemed püsti ja Rakvere ajaloo tähtsaim osa elab tänase päevani. Praegu on selle sees muuseum ja suvel toimub seal ka palju huvitavaid ja lõbusaid üritusi, seal on toimunud laadad ja on avatud ka näitused. Rakvere linnus on oluline, sest selle varemed on nii vanad ja selle ajalugu on suuresti huvitav, Rakvere linnust peame me kõik hoidma.

# data[].attributes.body
Vainupea rand ehk Suureliiva rand on Lahemaa rahvuspargi külje all Vainupea külas asuv rand. Vainupea randa mainitakse esmakordselt 1499. aastal Karula mõisale kuulununa ning aasta hiljem Harju-Viru meeskohtu istungiga seoses. Suvitamine hakkas Eestis moodi minema pärast pärisorjuse kaotamist 19. sajandi lõpus ja juba umbes 100 aastat tagasi oli Vainupea juba päris aktiivne suvituskoht. Mööda kivist kallast kulgev rand ja liivarand toovad suviti Vainupeale külla tuhandeid inimesi. Vainupea ranna teeb eriliseks selle ümber olev loodus - männimets ja selle all kasvavad erinevad samblad ja samblikud ning kibuvitsad. Vainupea rand on meile väga oluline, sest seal läheb vesi alati ruttu soojaks.

# data[].attributes.location_name
Rakvere Teater, Fr. R. Kreutzwaldi, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
1940. aasta 24. veebruaril avatud Rakvere Teatri hoone asub Rakvere mõisa pargis ning on kokku ehitatud endise mõisa peahoone, hilisema rahvamajaga.

Teatrihoones töötavad ka Teatrikohvik, Teatrikino ning kostüümilaenutus.

Lavastusi mängitakse teatri peamajas ja teatri väikeses majas. Peamajas on 405-kohaline suur saal ja väikeses majas black-box-tüüpi saal, mis mahutab 104 vaatajat.

Rakveres mängiti esimest korda eestikeelset näitemängu 28. detsembril 1882. aastal.

Selts Kalevipoeg mängis Juhan Kunderi kirjutatud näidendit “Mulgi mõistus ja tartlaste tarkus”. Sellest sai alguse eestikeelne järjepidev teatritegemine Rakveres. Rakvere teater on oluline, sest see on üks oluline osa Rakvere ajaloost ja üks suur kultuurisümbol.