# data[].attributes.body
Olen elanud sünnist peale selles linnaosas. See asub Rakvere kaguosas. Rägavere tee lõpus, ida pool, oli vanasti paemurd Pagusoo, kust murti linna ehitamiseks paasi. Linnaosa nimi viitab pae murdmisele ja selle töötlemisele. Selles linnaosas paiknevad mitmed ettevõtted, laod ja ärid, näiteks Eesti Gaas. Siin on elanud ka Rakvere Gümnaasiumi endine direktor Aivar Part ning Rakvere linnapea Triin Varek. Eesti taasiseseisvumise järel alustas 1992. aastal Oleg Gross peamiselt just siin oma äritegevusega, kui avas Killustiku kaupluse. Majas asus ka kontor ja ladu.

# data[].attributes.location_name
Hariduse ja Kultuuriselts Kaur, L. Koidula, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.headline
Hariduse ja Kultuuriselts Kaur, L. Koidula, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.subject
Hariduse ja Kultuuriselts Kaur, L. Koidula, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Olen käinud 4 aastasest peale seal balletitrennides. Ballett on mulle alati meeldinud. Selle teeb huvitavaks akrobaatilisus, tehnilisus, ilus klassikaline muusika. Oleme käinud väga palju erinevates kohtades esinemas. Oleme käinud isegi välismaal, näiteks mitu korda Lätis, Cesises ja mitu korda Soomes, Keravas. Oleme osalenud ka võistlustel, näiteks Rootsi kruiisilaeval, Minskis ja Tallinnas. Kaurikool korraldab igal aastal üritust nimega ,,Balletikoolide gala” kuhu tuleb üle terve Eesti esinema balletitantsijaid ja võimalusel külalisesinejaid välismaalt.

# data[].attributes.body
Palermo on Rakvere lõunapoolseim linnajagu. Palermo linnaosa piirneb Rakvere terviseraja, Maasika tänava, Linnuriiki viiva Haigla tee ja Rakvere linnapiiriga. Linnajagu sai nime seal 19. sajandi algul kaupmees Pervoi rajatud Palermo nimelise trahteri järgi. Trahteri juurde oli rajatud kaunis aed. Lagendikust kujunes populaarne linnarahva jalutus- ja ajaveetmiskoht. Metsatukka hakati linnaosa järgi kutsuma Palermo metsaks. Metsaveerel, kohas kus 1918. aasta detsembris tapeti enamlaste poolt 82 süütut inimest, seisab Palermo punase terrori ohvrite mälestuskivi. Lagendikust lääne poole metsatuka taha jäävad metodisti, juudi ja Pauluse kalmistu. Teispoole linnapiiri jääb Tõrma ja islami kalmistu. Palermo elamurajoon jääb ida poole.
(see punkt kuulub kogukonna hulka)

# data[].attributes.location_name
Poruni matkarada, Kuningaküla, Ida-Viru maakond

# data[].attributes.headline
Poruni matkarada, Kuningaküla, Ida-Viru maakond

# data[].attributes.subject
Poruni matkarada, Kuningaküla, Ida-Viru maakond

# data[].attributes.body
Seda matkarada kutsutakse teise nimega ka Energiarada kuna see väideldavalt taastab sinu elujõudu. Rada on 1,7 km pikk ning algab ja lõpeb Küngassaarel Paemuuseumi juures. Rada kulgeb ümber Porkuni järve, suundudes seejärel metsa. Kunagi asus matkataja asemel mõis. Rajalt võib leida vana paemurdu. Matkarada on valgustatud ja lõppe Valgejõe algusega. Üks põnevamaid loodusobjekte on Armuvalusild, see on jalakäijate sild. Väidetavalt kukkus see kokku kui kaks armastajat sõitsid sealt tõllaga üle. Porkuni rada on põhjalikult uurinud geobioloog Enn Parve. Peale seda on sinna rajatud ja renoveeritud palju uusi sildu.
(see punkt käib vägevate punktide juurde)

# data[].attributes.body
Olen reforminoor ja aitan korraldada, läbi viia erinevaid üritusi. Kindlasti olen abiks veel mitmete tegevustega paljudele poliitikutele.
Reforminoorte organisatsioon viib kokku noored, kes tahavad, et Eesti liiguks edasi, säiliks inimeste tegevusvabadus ning noortel oleks võimalused arenguks. Siia kuuluvad noored vanuses kuni 35 eluaastat. Liikmeid on üle 5000, erinevates noorte Reformiklubides üle Eesti. Eesti Reformierakonna Noortekogu missioon on aidata kaasa Eesti Reformierakonna põhimõtete ja eesmärkide elluviimisele. Reformierakonna Noortekogu on suure poliitilise esindatusega noorteorganisatsioon. Reforminoored on esindatud ka Reformierakonna juhatuses. Eesti kolm noorimat kohaliku volikogu liiget kuuluvad Reforminoortesse.

(kuulub kogukonna hulka)

# data[].attributes.body
Rakvere Kirikupargis on olnud minu jaoks mitmeid meeldejäävamaid sündmusi, alustades hobuste näitusega ja lõpetades Rakvere Linnapäevadega.
Rakvere Kirikupark asub Rakvere kesklinna vahetus läheduses. Kaunis park avati külastajatele 23. septembril 1998. Linlaste armastatud puhkepaik on saanud nime Rakvere Kolmainu kiriku järgi, mille taga see asub. Maa-ala pargiks muutmine algas aastal 1995 nõlva aluste allikate ja oja puhastamisega.
Viimatine sündmus Rakvere Kirikupargis oli Munadepüha ajal, kui pargis oli igalpool näha papist kaunistatud suuri mune, mida käidi tihti ka pildistamas.

(kuulub kultuurielamuse juurde)

# data[].attributes.body
Valaste juga asub Ida-Viru maakonnas Toila vallas Valaste külas. Umbes 30 meetri kõrgune juga on nii Eesti kui Baltimaade kõrgeim. Juga ei ole looduslik, vaid saab vee Kaasikvälja kuivenduskraavist ehk Valaste ojast, mida kohalikud kutsuvad Suurkraaviks, kuna oja sängi on liigvee ärajuhtimiseks korduvalt laiendatud. Kuivenduskraav on suudmes kuni 5 m sügavune. Lisaks kõrgelt langevale veele on koht tähelepanuväärne ka nähaolevate geoloogiliste kihistuste poolest. Valaste joaastangus paljanduv maapõue läbilõige algab ligi 2 m paksuse pinnakatte kihiga – moreeni ja merelise klibuga. Vaateplatvorm on ehitatud terasest ja platvormile pääseb kaldalt mööda kahte keerdtreppi.
(see punkt kuulub vägeva koha/kliimamuutuse hulka)

# data[].attributes.location_name
Haljala Parish, Lääne-Viru County, Estonia

# data[].attributes.headline
Tahmaküla rahvas, Lääne-Viru County, Estonia

# data[].attributes.subject
Tahmaküla rahvas, Lääne-Viru County, Estonia

# data[].attributes.body
Tahmaküla rahvas: Uus tänav, Tervete tänav, Veskijärve tänav ja veel mõned uuemad liikmed. Inimesed on selles kogukonnas väga erinevas vanuses. Toimuvad erinevad üritused, näiteks korvapalli- ja uisuvõistlused; iga aastane Tahmaküla päev, mis on tavaliselt augusti kuus. Tahmaküla päeval on tavaliselt enamus Tahmakülas elavaid inimesi ja ka elanud inimesi koos, mängitakse mänge, näiteks viktoriini, heisatakse lipp, süüakse, juuakse ja veedetakse niisama aega.
Minu vanaema tegi Tahmakülale sildi, mis on vikerkaare värvides ja esindab Tahmaküla.

(See kuulub kogukonna punkti alla)

# data[].attributes.location_name
Rakvere Kultuurikeskus, F. R. Kreutzwaldi tn, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.headline
Rakvere Kultuurikeskus, F. R. Kreutzwaldi tn, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.subject
Rakvere Kultuurikeskus, F. R. Kreutzwaldi tn, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Kultuuri keskus tegutseb kunagises Rakvere mõisahoones. Samas hoones tegutseb ka Rakvere Teater. Rahvamaja selts oli alguses väike ja kehv, aga siis ühines suur haridusselts, millel olid oma majad. 1921 tekkis uus selts Rakvere Rahvamaja ja Hariduse Seltsi, mille etteotsa jäi Jakob Liiv. Samal aastal juulis toimus majas remont ja avamis pidu. Seltsi kuulusid segakoor, näitetrupp, orkestrid ja rahvaülikool. 1929 alustati Rakvere Teatri hoone ehitamisega ja ehitus lõpetati ning teater avati 1940. 2004 moodustati SA Rakvere Teatrimaja. 2011 nimetati vana mõisa osa hoonest ümber Rakvere Kultuuri keskuseks. (see punkt kuulub kultuurielamute alla)

# data[].attributes.location_name
Vabadussõja mälestussammas, Lai tänav, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
See on üks Rakvere linnaosi ja ka üks kogukondi.

Õpetaja Heinamaa linnaosa piirneb lõuna poolt Saueaugu tänavaga, ida poolt Vabaduse tänavaga. Õpetaja Heinamaa linnaosa asub Ausambamäe pargi ja Rakvere Gümnaasiumi hoone vahel. Linnaosas asub ka Rakvere Vabadussõja mälestussammas. Samuti jääb linnaossa Rakvere spordikeskus ning Aqva spordikeskus. Läbi linnaosa voolab Soolikaoja. Samuti jääb linnaossa ka paljud pargid. Õpetaja Heinamaa nimi on linnaosale pandud seal asunud Rakvere Kolmainu koguduse õpetaja heinamaa järgi.

# data[].attributes.location_name
Rakvere Gümnaasiumi õppehoone, Tallinna, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.headline
Rakvere Gümnaasiumi õppehoone, Tallinna, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.subject
Rakvere Gümnaasiumi õppehoone, Tallinna, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
1912 alustas Rakveres esimene, vene õppekeelega gümnaasium nimega Rakvere Poeglaste Gümnaasium (Pikk tänav 29). 1919 nimetati kool ümber Viru Maakonna Reaalgümnaasiumiks. Kool andis 1915–1918  esimesena Rakveres tütarlastele keskharidust. 1924 hakati koolis õpetame uuesti ka poise ja nimeks sai Rakvere Linna Ühisgümnaasium. 1939 ehitati kooli peahoone. Siiani toimus õppimine kahes vahetuses endises majas ja peahoones, aga 1944 koolid ühendati ja nimeks sai Rakvere Keskkool. 1994 pandi koolile nimeks Rakvere Gümnaasium. Tallinna tn 29 majas õpivad 1.-5. klassi õpilased. 2013. aasta kevadel otsustas Rakvere linnavolikogu liita Rakvere Gümnaasiumiga Rakvere Linna Algkooli (ehk Rohuaia lasteaiaga) 1.- 6. klassid. 01.09. 2002. aastal alustasid Rakvere Gümnaasiumi algklasside õpilased õppetööd Tallinna tn õppehoones. (kolm kaardi loojat käisid Tallinna tänava õppehoones algklassides)

# data[].attributes.location_name
Rakvere Rohuaia Lasteaed, Posti, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.headline
Rakvere Rohuaia Lasteaed, Posti, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.subject
Rakvere Rohuaia Lasteaed, Posti, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Kuni 2013 oli see lasteaed tuntud kui Rakvere Linna Algkool. 2014-2015 tehti lasteaed Eesti-Šveitsi koostööprogrammi raames vähese energiakasutusega lasteaiahooneks. Selle eesmärk oli vähendada kasvuhoonegaaside emissiooni ja parandada energia tõhusust. Samuti rõhutatakse lastele keskonna tähtsust, lootes nii jõuda ka vanemateni. Lasteaias on 11 rühma: mesilinnud, päevakoerad, lepatriinud, päikesejänkud, hiiretipsud, pääsusilmad, kuukiired, õnneseened, pihlamarjad, naerupallid ja siilipõnnid. (kaks kaardi tegijat kuulusid kunagi naerupallide rühma :)) Kõige olulistemateks oskusteks peatakse algatusvõimet, koostöö oskust, sotsiaalseid oskuseid ja praktilist kogemust. Lasteaia uuendatud kaasaeksed ruumid annavad võimalusi ka teisteks ettevõrmisteks nagu laadad, kontserdid, konverentsid. (Samuti toimusid lasteaia saalides esimesel õppeaastal loovuse kursuse mõned tunnis) (punkt käib meie "juurte" punktide alla)

# data[].attributes.body
Palermo metsas asuvad mitmed tervise rajad. Kaks peamist terviserada on 2km ja 3km, mis on valgustatud ja saepuru kattega. Metsa sees on ka väli jõusaal. Seal on 6 erinevat "masinat" jõutrenniks, iga masin on mõeldud erinevale lihasegrupile. Metsas on olemas ka eraldi kelgumägi. Palermo on tuntud ka kui Rakvere linnaosa. Linna poolt algab see linnaosa Palermo tervise rajaga ja teiselt poolt Rakvere linnapiiriga. Nime on Palermo (nii linnaosa kui mets) saanud kaupmees Pervoi järgi, kui ta rajas Palermo nimelise trahteri. Enne tekkis linnaosa Palermo, mille järgi pandi ka metsale nimi Palermo. (see punkt kuulub esimeste 10 punkti hulka)

# data[].attributes.body
See on Rakvere Teatri taga olev park. 16.saj. asus siin mungaklooster, seejärel Rakvere mõisa keskus.
Mõisahoone ehitati 1670. Mõisaaegsest arhitektuurist on säilinud ainult ait. 1940. a valmis mõisa härrastemaja külge ehitatud teatrimaja ja avati Rakvere Teater. Täna tegutseb endises mõisahoones Rahvamaja. Park teatri taga oli varem kloostriaed ja mõisapark. Mõisaparki nimetatakse ka Teatripargiks, Rahvapargiks ja Rahvaaiaks. Rahvaaed oli kunagi tuntud kui Rakvere mõisa park. Rakvere Teatri park asus kunagi Rakvere mõisa südames. Tänapäeval kasutab Rakvere rahvaaeda Rakvere Kultuurikeskus, kes korraldab erinevaid üriutusi, näiteks teatrietendusi ja kontserte. Seal asub ka lastele mänguväljak, kus tihti lapsed aega veedavad.

# data[].attributes.location_name
Oandu-Võsu matkarada, Oandu, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Oandu on küla Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Vihula valda. Küla läbib Altja jõgi. Oandut on esmamainitud 1517. aastal seoses jõel asunud veskiga.

Oandu loodusmetsarada asub Oandul, Lahemaa rahvuspargis. Raja läbimiseks kulub ca 2 tundi. Looduses on alati midagi uurida, õppida ja avastada. 4,7 km pikkune Oandu loodusmetsarada tutvustab vanu rannamoodustisi, põlismetsa, erinevaid metsatüüpe ja metsloomade tegutsemise jälgi. Siin on igal künkal erinev mets ning igas lohus isemoodi soo. Seal asub ka kuivkäimla, infotahvlid, piknikuplats, kus saab aega viita ja puhata.

(punkt kuulub vägeva koha alla)

# data[].attributes.location_name
Kalevipoja Koda / Muuseum, Kalevipoja, Kääpa, Jõgeva County

# data[].attributes.headline
Kalevipoja Koda / Muuseum, Kalevipoja, Kääpa, Jõgeva County

# data[].attributes.subject
Kalevipoja Koda / Muuseum, Kalevipoja, Kääpa, Jõgeva County

# data[].attributes.body
Kalevipoja muuseum renoveeriti 2020. aastaks põhjalikult ning seal on võimalik hiidsangari seiklustest osa saada läbi interaktiivsuse, mängude, filmide ja muude põnevate võimaluste.
Kalevipoja muuseum annab noortele ja teistele inimestele võimaluse eepose legendi avastada väga kaasaegsel moel. Erinevates ruumides on võimalik kogeda muinaskangelase tegusid, panna proovile oma teadmised ja kinnistada kirjanduse tunnis räägitut ning raamatust loetut.
Muuseumi kõrval asub Kalevipoja mänguhoov, kus saab turnida kangelase hiiglaslikel toolidel, kiikuda võimsal kahemehesael või uudistada ringi kunagistes taluhoonetes, milles on peidus rohkelt vana aja asju.

Lisaks on Kalevipoja muuseumis ka kunstilisi elamusi, sest eepose peategelane on pakkunud mõtteainet väga paljudele Eesti kunstnikele. Milline hiidsangar nende pilgu läbi oli, seda saab muuseumis kogeda.

Kalevipoja muuseum esindab ühte Lõuna-Eesti 21st avastamisväärt paigast, mis on tähistatud National Geographicu kollase aknaga.

Muuseum on oma nime saanud Eesti eepose Kalevipoeg järgi, sest Kääpa jões asub Kalevipoja mõõk, selle ümbruses puhkepaigad, kivid, allikad, sood, künnivaod.

(vägeva punkt)

# data[].attributes.body
Jägala juga on juga Põhja-Eestis Jägala jõe ääres. See on Eesti kõrgeim looduslik juga, mille kõrgus on umbes 8 meetrit. Veekardin on tekitanud joa alla kuni 7 meetri sügavuse hiiukirnu. Joa tagant on võimalik läbi kõndida, astudes libedaile kividele. Kõige huvitavamat vaatepilti pakub juga kevadise suurvee ajal ning talvel, kui juga on jäätunud. Jõe lõunakallas joa kõrval on varisemisohtlik. Jägala juga on aastast 1959 looduskaitse all. Jägala joa varasem rahvapärane nimi on Joarüngas. Arvatavasti on sellel kohal olnud muistne kultusepaik. Jägala joa juurest pärinevad esimesed kirjalikud teated vesiveskist Eestis. Aastatega on näha, et kliima muutus on mõjutanud veetaset ja jugade voolu.
(see punkt kuulub vägeva koha/kliimamuutuse hulka)

# data[].attributes.body
Kauksi rand on kaunis liivarand Ida-Virumaal. See asub otse Euroopa ühe suurima järve, Peipsi järve ääres ning on ümbritsetud männimetsade ja laulva liivaga. Rand on tuntud oma hingematvate järvevaadete ja kuuma liiva poolest. Liiva tuntakse ka laulva liivana heli tõttu, mida sa sellel kõndides tekitab. Rand on koduks ka erinevatele linnuliikidele, nagu mustpea-kajakas, harilik tiir ja väike tiir. See on ka Eesti pikim liivarand. Merepinna tõusu tõttu on rand järk-järgult üle ujutatud ja piirkond on muutunud erosioonile vastvõtlikumaks.
(see punkt kuulub vägeva koha/kliimamuutuse hulka)

# data[].attributes.location_name
Viru raba vaatetorn, Kolga, Harju County

# data[].attributes.body
Viru raba on raba Harjumaal Lahemaa rahvuspargis Tallinna–Narva maantee lähedal. Viru raba matkarada algab Liiapeksi–Loksa maantee lähistelt ja lõpeb Jõelähtme–Kemba tee ääres. Viru raba pindala on 235 ha. Esindatud on rabale iseloomulik paks turbalasund, liigivaene taimestik, laukad ja älved. Matkarada läbib mitmeid kooslusi. Palumänniku all maapinnal leidub Eestis tavalisi samblaid: palusammalt ja harilikku laanikut. Alustaimestik on suhteliselt hõre: leidub kanarbikku, pohla, mustikat, palu-härgheina ja sügiseti mitmesuguseid söögiseeni. Põõsaid ja teisi puid peale mändide ei ole. Viru raba matkarada on 3,4 kilomeetri pikkune, kulgeb enamasti mööda laudteed ja on tähistatud valge-rohelise-valge markeeringuga puudel.
(see punkt kuulub vägeva koha/kliimamuutuse hulka)

# data[].attributes.body
Sinijärv on järv Lääne-Virumaal Väike-Maarja vallas. Järv asub umbes 7 kilomeetrit Väike-Maarjast lõuna pool. See on Eesti kõige selgema veega järv. Biogeenide vähesuse tõttu on välja kujunenud liigirikas ja omapärane taimestik.

# data[].attributes.location_name
Esteetika ja Tantsukool OÜ, Laada, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.headline
Esteetika ja Tantsukool OÜ, Laada, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.subject
Esteetika ja Tantsukool OÜ, Laada, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Kogukond, mida iseloomustab koostöö ja armastus tantsimise vastu. Alustas tegevust 1998. aastal ehk kool on kokku tegutsenud 25 aastat. Kogukonda kokku kuulub tänapäeval üle 400 lapse. Trennid toimuvad ka Harjumaa erinevates koolides, lasteaedades, Ida-Eesti erinevates valdades ja linnades ja Lõuna-Eesti erinevates valdades ja linnades. Aga peamine tegevus koht on Lääne-Virumaa. Seda näitab ka iga aastane Talvekontsert, mis on alati toimunud Rakveres kuna siin sai tantsukool esimest korda alguse. Gruppidega käiakse üle Eesti erinevatel võistlutel ja ka välismaal. Peamiselt tegeletakse show tantsuga, aga tehakse ka ringtreeninguid ja töötube teiste tantsustiilidega. Tantsukooli ülesandeks on arendada õpilate eneseväljenduse oskust ja enesekindlust pakkudes samal ajal füüsilist koormust.

# data[].attributes.location_name
Rakvere Riigigümnaasium, L. Koidula, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.headline
Rakvere Riigigümnaasiumi õpilasesindus, L. Koidula, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.subject
Rakvere Riigigümnaasiumi õpilasesindus, L. Koidula, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Seda kogukonda iseloomustab noorte aktiivsus korraldada üritusi ning ka muuta koolielu paremaks. Sellesse kogukonda kuuluvad õpilased. Õpilasesindus on tähtis, et nii kooli juhtkond kui ka õpetajad saaksid rohkem õpilaste arvamusi ja mõtteid kuulda, nii sellest mis on hästi kui ka sellest, mis saaks paremini teha.
Rakvere Riigigümnaasiumi õpilasesindus asub Lai tänav 36 õppehoones, kolmadal korrusel.

# data[].attributes.body
Moonaküla kogukonda iseloomustab aktiivsus ja alati erinevate ürituste korraldamine. Moonakülast teeb kogukonna selle inimesed ja see, et elatakse Moonakülas.

Esimesed tänavad planeeriti 1920. aastatel. Praegu paiknevad linnaosas järgmised tänavad: Koidu, Eha, Lääne, Põhja, Valguse, Videviku, Pilve, Looduse, Kiire, Kesk, Tähe, Söödi, Lina, Niidu, Välja, Mahla, Pilve, Lääne põik, Põhja põik, Kesk põik ja Koidu põik tänavad. Üks peatänavaid on Näituse tänav, mis saab alguse lõuna pool raudteed paiknevast Mõisavälja linnaosast ning jätkub Moonakülast põhja pool, Rakvere vallaterritooriumil, Põhjakeskuse suunas. Moonaküla linnaosas asuvad ettevõtted Virumaa Mööbel, AS Maag Konservitööstus, Puider OÜ, metallitehas AS Astera. Elamutest on Moonakülas ehitatud peamiselt viilkatustega eramaju, aga ka paariselamuid ning ridaelamuid.

(punkt kuulub kogukonna hulka)

# data[].attributes.location_name
Vabadussamba park, Väike-Maarja, 46202 Lääne-Viru maakond, Estonia

# data[].attributes.body
Kodutütred on 1932. aastal loodud Kaitseliidu seaduse alusel tegutsev üle-eestiline vabatahtlik noorteorganisatsioon, kuhu saavad kuuluda tütarlapsed vanuses 7-18 aastat. Selle missioon on vabatahtlikkust väärtustades pakkuda noortele parimaid eneseteostusvõimalusi isamaalise hariduse kaudu. Peamiselt pööratakse rõhku matkatarkustele ja riigikaitsele, olulisel kohal on ka ohutuse teemad, sportlikud tegevused, samuti on tegevustesse sisse põimitud kodanikuoskusi ning ajalooteadmisi. Organisatsioon hoolitseb ka noorte juhtimis- ning korraldamisoskuste täiendamise eest. Enamlevinud tegevusvormid on loodusmatkad, laagrid, õppepäevad, ekskursioonid ja võistlused. Laagrid toimuvad enamasti 3 päeva, kus iga päev on täidetud mingite tegevustega.
(See punkt kuulub kogukonna hulka)

# data[].attributes.body
Käsmu on nii välimuse poolest ilus ja huvitav kui ka selle poolest, et seal toimub iga aasta üritus “Viru Folk” mis kutsub vaatajaid ning kuulajaid nii lähedalt kui ka kaugelt kokku. Üks üritustest, kus  näen palju pere tuttavaid või sugulasi.
Käsmu  on küla Lääne-Virumaal Haljala vallas Käsmu poolsaarel.Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Vihula valda.Käsmust läheb maantee lõunasse. Seda mööda saab minna lähimatesse asulatesse, milleks on kagus Käsmu lahe lõunatipus olev Võsu ja edelas Eru lahe lõunatipus olev Eru. Aastail 1884–1931 tegutses seal Käsmu merekool. Külas ehitati ka laevu ja Käsmu laht oli pikalt üks Põhja-Eesti tähtsaim laevade talvitumispaik. Ettevõte Käsmu Laevaomanikud oli 1930ndatel Eesti suuruselt teine reeder.

(10 kultuurielamust)

# data[].attributes.body
Alati toimunud kõige meeldejäävamad kontserdid ja muud väli-ja siseüritused. Väliürituste puhul mängib ka keskkond olulist rolli, sest kes ei tahaks liival istudes kuulata head muusikat.
Kaunis rannakuurort Võsu asub Lahemaal, hobuserauakujulise Käsmu lahe lõunakaldal, kahe kaitsva poolsaare vahel. Rannamõnusid soosib Võsu valge liivaga rand ning madal lahepõhi, mis ulatub rannast mitmesaja meetri kaugusele. Lahe lääneosas asuva Käsmu küla rand on aga kivine ja põhi süveneb järsult. Sellise loodusliku sadama olemasolu eeldas ka kuulsust toonud meremeeste küla teket. Kuradisaarele, mis asub Käsmu poolsaare kirdeosa kivisest neemest umbes kilomeetri kaugusel, pääseb südasuviti paguvee aegu kuiva jalaga.
Võsu ümbrus kuulus muinasajal Virumaa loodeosas asuvasse Rebala kihelkonda. Kogu rannikumadalik oli tol ajal tõenäoliselt siiski veel asustamata. Mõnede andmete järgi mainitakse Võsu (am Strande Wöso) esmakordselt 3. aprillil 1510. aastal Palmse mõisa dateeritud ürikus. Taani päritolu uurija Paul Johanseni andmeil nimetatakse Võsu esmakordselt aga 1346. aastal. Võsu lähedal asuvaid Palmset, Võhmat ja Vatkut mainitakse esmakordselt 1287. aastal, Käsmu 1453. aastal. Arheoloogilised andmed kinnitavad aga, et Võsu ümbrus oli asustatud juba ammu enne meie aja arvamist.
Võsu on suvituskohana tuntud juba pea 150 aastat.

(10 kultuuri elamust)

# data[].attributes.location_name
Rakvere Teater, Fr. R. Kreutzwaldi, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.headline
Rakvere Teatri Kino, Fr. R. Kreutzwaldi, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.subject
Rakvere Teatri Kino, Fr. R. Kreutzwaldi, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Saab vaadata erinevaid filme ja esilinastusi. See on tõesti tähtis koht kaardil, sest see on Rakvere oma kino.
Rakvere kino avati 5.augustil, aastal 2016. Kino asub Rakvere Teatri kõrval, paremat kätt. Kino taga asub Rakvere Teatripark ehk rahvaaed.
Kuna Rakveres ei olnud varasemalt kino, siis Rakvere Teatri Kino on siiani ainuke kino Rakveres. Rakvere Kino mahutab ära 132 inimest, istekohad on erksinist värvi ning nii vasakult kui ka paremalt poolt läheb trepp, mille kaudu saab minna oma istekohale.

# data[].attributes.location_name
Rakvere Vallimägi, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.headline
Rakvere Vallimägi, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.subject
Rakvere Vallimägi, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Kontserdid kus olen käinud: 5 miinust, Shanon, Jaagup Kreem jpt.
Alati meeldejäävamad kontserdid ja üritused toimunud. Sealne suur ala kutsub alati vaatama ja uudistama.
6,8 ha laiuv ala sisaldab endas kahte kontsertala, kus on võimalik korraldada kontserte, suvetuure, spordivõistluseid, etendusi, festivale. Seal asub ka lavahoone, kus on 4 tuba, WC ja dušširuum. See asub Pealaval.
Rakvere Vallimägi on kõrgendik (oos) Lääne-Viru maakonnas Rakvere linnas. Mäe absoluutne kõrgus on 105 m ja suhteline kõrgus u 25 m. Mäe põhjaosas on termokarstilehtreid ja kruusaauke. Vallimägi on tõenäoliselt Rakvere vanim asustatud ala, sest seal oli eestlaste linnus (Tarvanpea, hilisem Rakvere ordulinnus) juba 13. sajandi alguses. Mägi on umbes 12-hektarilise kaitsealana 1958. aastast kaitse all. Vallimäel asub ka Vallimäe tuuleveski.
Rakvere Vallimäe Vabaõhukeskuse renoveerimine lõppes suvel 2020.

(kultuurielamus)

# data[].attributes.location_name
Haljala Rahvamaja, Tallinna mnt, Haljala, Lääne-Viru County

# data[].attributes.headline
Haljala Rahvamaja, Tallinna mnt, Haljala, Lääne-Viru County

# data[].attributes.subject
Haljala Rahvamaja, Tallinna mnt, Haljala, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Käisin seal oma kõige esimest etendust vaatamas koos vanaemaga. Etenduse nimi oli: ,,Buratino” ja see on mul siiani meeles.
Rahvamaja ehitus algas 1979. aastal ning lõppes 1985, rahvamaja pidi varem valmis saama, aga mitmetel põhjustel see protsess venis. Haljala Rahvamaja pidulik avamine oli 15. veebruar, 1985. Haljala Rahvamajas on mitmeid ruume:  suur lava, avarad fuajeed, suur tantsusaal, raamatukogu, baar, köök, ruumid töötajatele jms. 1990. aasta septembris lahkus direktori kohalt Aino Paju. Uueks direktoriks sai Elve Veldi, kes juhatas rahvamaja 1999. aasta kevadeni. 1999. aasta augustist on rahvamaja juhataja Martti Samolberg.

(elamuse punkt)

# data[].attributes.location_name
Sillamäe Kultuurikeskus, Kesk, Sillamäe, Ida-Viru maakond

# data[].attributes.headline
Sillamäe Kultuurikeskus, Kesk, Sillamäe, Ida-Viru maakond

# data[].attributes.subject
Sillamäe Kultuurikeskus, Kesk, Sillamäe, Ida-Viru maakond

# data[].attributes.body
Olen seal ükskord perega käinud ja sain tervest Sillamäest meeldejääva ja väga laheda kogemuse.

1502 mainiti esimest korda Sillamäge seoses siin asunud Thor Bruggeni kõrtsiga. Läbi Sillamäe kulges endine tähtis kaubatee Narva. Sillamäe linnas on palju kultuuriseltse. Tööstus tuli Sillamäele 1920. aastate lõpus, kui siia ehitati Eesti-Rootsi põlevkiviutmistehas, elektrijaam ja sadam. Sillamäe on tänasepäevani sadamalinn. Linnas toimuvad  tihti slaavi kultuuri päevad. Linna ennast nimetatakse üha sagedamini pärliks. See on ainuke Eesti linn, milles on säilinud 40.-50. aastate stiilis arhitektuur.

# data[].attributes.location_name
Jõhvi kontserdimaja, Pargi, Jõhvi, Ida-Viru maakond

# data[].attributes.headline
Jõhvi kontserdimaja, Pargi, Jõhvi, Ida-Viru maakond

# data[].attributes.subject
Jõhvi kontserdimaja, Pargi, Jõhvi, Ida-Viru maakond

# data[].attributes.body
Kunagi käisima klassiga seal "Bullerby lapsi" vaatamas. Peale selle olen seal üks kord ühel tantsuvõistlusel osalenud. Ja samuti toimub seal igal aastal filmi festival, kus ma olen mitmel korral käinud ja see aasta plaanin samuti minna.

Jõhvi kontserdimaja avati 8. oktoobril 2005. aastal. Kontserdimajas on kino Amadeus, Jõhvi Linnagalerii, Jõhvi muusikakool ja huvikeskus ning kohvik. Praeguse moodsa maja asemel oli seal kunagi Jõhvi mõis, sellest on alles jäänud mõisa park, mida on kontserdi maja ümber näha. Kontsertimaja arhitektideks on Ra Luhse ja Tanel Tuhal. Kontserdimaja kaks kontserdisaali - 926-kohaline suur saal ja 170-kohaline kammersaal.

# data[].attributes.location_name
Rakvere Teater, Fr. R. Kreutzwaldi, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.headline
Rakvere Teater, Fr. R. Kreutzwaldi, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.subject
Rakvere Teater, Fr. R. Kreutzwaldi, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Rakvere Teater on mulle alati südamelähedane olnud kuna ema töötas varasemalt seal ja tänu sellele veetsin ma mitmed õhtud emaga lavatagustes ruumides. Eelmine aasta õnnestus mul ka teatri laval esineda. Muidugi olen käinud seal mitmeid etendusi vaatamas, see aasta olen käinud kaks korda vaatamas "Ilma sinuta" ja "See kõik on tema"

# data[].attributes.location_name
464H+5Q Ebavere, Lääne-Viru County, Estonia

# data[].attributes.body
Ebaveres olen mitu korda käinud kogu perega jaanipäeval. Siin saab kokku suguvõsaga ja saab kuulata konserti ning vaadata suurt lõket.
(see punkt kuulub kultuurielamuste hulka)

# data[].attributes.location_name
rakvere haigla, Lõuna põik, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.headline
rakvere haigla, Lõuna põik, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.subject
rakvere haigla, Lõuna põik, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Sündisin siin. Veidi ajaloost:
Ajaloouurijad on kindlaks teinud, et meditsiiniteenuseid osutati tänase Rakvere linna territooriumil juba 1302. aastal, kui linn Taani kuningalt linnaõigused sai. Esimene linnahaigla, mida võiks pidada tänase Rakvere haigla eelkäijaks ning mille järgi lugu võiks läbi aastate jutustada, sai loodud linnas Tallinna ja Vene tänava nurgal 1873. aastal. Esimeses statsionaarses raviasutuses oli 15 voodikohta. 1986. aastal avati tänane põhikorpus, mis esmalt oli vaid sünnitus- ja günekoloogia tegevuste tarbeks ehitatud. Kokku oli Rakvere haiglas eri hoonetes sellel hetkel 315 voodikohta. Alates 1997. aasta juunist on haigla omanikeks Lääne-Virumaa kohalikud omavalitsused, kes moodustasid MTÜ Rakvere Haigla. 2013. aastal muutus haigla tänane välisilme, ehitati juurde statsionaarne õendushoolduskorpus oma 48 voodikohaga, korrastati territooriumi.

# data[].attributes.body
Minu lapsepõlve kodu. (Siia punkti ei ole võimalik rohkem teksti kirjutada)

# data[].attributes.body
Vanaisa lapsepõlve küla.
Rahvamaja ehitus algas 1979. aastal ning lõppes 1985, rahvamaja pidi varem valmis saama, aga mitmetel põhjustel see protsess venis. Haljala Rahvamaja pidulik avamine oli 15. veebruar, 1985. Haljala Rahvamajas on mitmeid ruume:  suur lava, avarad fuajeed, suur tantsusaal, raamatukogu, baar, köök, ruumid töötajatele jms. 1990. aasta septembris lahkus direktori kohalt Aino Paju. Uueks direktoriks sai Elve Veldi, kes juhatas rahvamaja 1999. aasta kevadeni. 1999. aasta augustist on rahvamaja juhataja Martti Samolberg.

(minu juured punkt)

# data[].attributes.location_name
Haljala Kool, Rakvere maantee, Haljala, Lääne-Viru County

# data[].attributes.headline
Haljala Kool, Rakvere maantee, Haljala, Lääne-Viru County

# data[].attributes.subject
Haljala Kool, Rakvere maantee, Haljala, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Kool, kus käis mu ema, onu ja tädi.
Haljala Kool on põhikool Lääne-Viru maakonnas Haljalas. 2017. aastani kandis nime Haljala Gümnaasium. Kooli direktor on Ivo Tupits. Haljala kool on kogu Virumaa vanim kool, kuuludes ühtlasi Põhja-Eesti 11 vanima kooli hulka, mis rajatud B.G.Forseliuse eluajal ja tänu temale. 1687. aasta sügisel saabus Haljalasse Forseliuse seminari kasvandik Jaak, noormees, kellest sai Haljala esimene koolmeister ja koolile alusepanija. 18 poissi, kes olid pärit kihelkonna 14 mõisast, alustasid õppimist eestikeelses rahvakoolis. Õpiti lugemist, katekismust ja kirikulaulu. Esimene õppeaasta kestis kolmekuningapäevast lihavõtteni, s.o umbes 3 kuud. Esimese koolimaja asukohta Haljalas pole teada, ent võib oletada, et see polnud kaugel kirikust.

# data[].attributes.location_name
Tallinna mnt 14, Haljala, Lääne-Viru County

# data[].attributes.headline
Tallinna mnt 14, Haljala, Lääne-Viru County

# data[].attributes.subject
Tallinna mnt 14, Haljala, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Minu ema lapsepõlve kodu.

# data[].attributes.body
Isa lapsepõlve kodu. Praegu elab seal vanavanemad.
Väike-Maarja on alevik Lääne-Viru maakonnas, Väike-Maarja valla keskus. Väike-Maarjas tegutsevad rahvamaja, Väike-Maarja Gümnaasium, muusikakool, raamatukogu, hooldekodu ning Sisekaitseakadeemia Väike-Maarja õppekeskus. Väike-Maarjas on sündinud Georg Lurich, Alar Kotli ning Kaido Höövelson, sealses Väike-Maarja kihelkonnakoolis on õppinud A. H. Tammsaare ja õpetanud Jakob Liiv ning Jakob Tamm. Väike-Maarjas sadas 1996. aastal 29.–31. oktoobrini 57 tundi järjest. See on kehtiv vihmakestusrekord Eestis.
(see punkt kuulub juurte hulka)

# data[].attributes.location_name
Metsmees, Veltsi tee, Veltsi, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
See kortermaja on minu ema lapsepõlve kodu. Praegu elab seal vanaema. Veltsi on küla Lääne-Viru maakonnas Rakvere vallas.
Küla territooriumile on jäänud Veltsi mõis mis tekkis 1709. a Neeruti mõisast eraldumisel. 1920. aastatel moodustati mõisast Veltsi asundus, hiljem asund, mis 1977 sai küla staatuse, samas kui senine Veltsi küla mõisast põhjas liideti Lihulõpega.
(see punkt kuulub juurte hulka)

# data[].attributes.location_name
Põllu tänav 17, Haljala, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
See korter on minu lapsepõlve kodu kus ma elasin 17 aastat. Haljalat tunnen ma väga hästi. Igas nurgas on mingi mälestus, mida tegin lapsena. Siin sai käidud lasteaias kui ka koolis. Oma esimesed sõbrad leidsingi siin. Haljalas oli palju mänguväljakuid kus sai ronida ja mängida. Korteri juures oli põld ja väike mets kus sai koeraga käia. Talvel sai vahepeal põllu peal, jäätunud vee peal uisutada.
(see punkt kuulub juurte hulka)

# data[].attributes.body
Jutud käivad, et Haljala nimi tuli sellest, et kunagi asusid Haljalas haldjad. Nii on ka Haljala vapi peal haldjas.
:Haljalas on arvatud, et kui arad metsloomad, nagu jänes, nirk, orav, hirv, inimese lähedale tulevad, sureb see varsti ära.
:Üldiseks ja väga levinud surmaendeks on, kui inimest hüütakse nimepidi. Hüüdjat on seostatud personifitseeritud surmakujutelmaga, varem ka nt mütoloogiliste haigustega. Sellisele hüüdmisele ei tohtinud vastata - vastaja usuti surevat. Tänapäevalgi on see uskumus elujõus

Haljalas on mitmed tüüpilised traditsioonid säilinud, näiteks laulukoor ja selles osalemine, tantsugrupid jms.
Üheks uuemaks traditsiooniks on Tahmaküla päev, kus osalevad teatud Haljala elanikud (tänavate järgi). Päeval on erinevad mängud ja pikniku stiilis söömine ning joomine.

# data[].attributes.body
Haljala kihelkonna naise ja neiu põhirõivastus on särk, seelik, käised, kampsun, vöö, sukad, jalanõud ja ehted. Abielunaistele oli kohustuslikuks peakate ja põll. Neiud põlle ei kandnud ning käisid palja peaga. Seeliku laius oli 2,5 - 3 meetrit. Seelik on ühelaidne, kootud linasel lõimel villase koega. Pidulikul üritustel kanti ka pärga. Tanud õmmeldi valgest ristkülikukujulisest kodulinasest kangast. Võib Haljalast kogutud arhiivimaterjalidest lugeda: "Laupäeva õhtul pärast vihtlemist tütarlapsed kogunenud sooja sauna ja peerutule valgel tikkinud käikseid. Üks õpetanud üht, teine teist..."

Mehed kandsid  särki, pükse, vesti, vatti, sukkasid, säärepaelasid, jalatseid, peakatet. Haljala kihelkonnast ei ole säilinud esemelist näidet meeste särkidest. Tavaliselt kanti vesti koos vatiga, mistõttu õmmeldi vesti seljaosa linasest või takusest riidest. Vatiks kutsuti lühikest kuube, mis tavaliselt ulatus umbes poole puusani ning mida kanti põlvpükste peal. Mütsi kohta võib lugeda esemelegendist: " Igapäevane müts, kanti enamasti suvistel palavatel päevadel ja heina ajal, kuna kõrgeid kübaraid kanti vilude ilmadega".

# data[].attributes.body
Haljala kihelkonnas räägitakse eesti keelt rannamurdes. Idapoolse Haljala kihelkonna ehk Selja valla murrakud moodustavad omapärase Mahu alarühma.
Lääne-Haljala murrak paigutub kirderannikumurde läänerühma.

Vanasõnad/kõnekäänud:
Ega töö konn ole, et eest ära hüppab.
Mida rikkam, seda tigedam.
Raha on ümmarguine.
(see punkt kuulub haljala hulka)

# data[].attributes.body
Haljala Rahvamaja tiik asub Lääne-Virumaal, Hajalas. Tiik on muinsuskaitse all. Inimeste sõnul meenutab Haljala tiik mädamülgast ning soojal perioodil haiseb see kohutavalt õitsemise ja mädanemise tagajärjel. Igal suvel kasvab tiik umbe ja on veetaimi täis. On olnud ka suvesid, mil vesi on muutunud piimjaks. Kohalikud püüavad muret lahendada spetsiaalse veekogude puhastamise masinaga, mis kogub prahi kokku ja tõstab selle tiigist välja.

# data[].attributes.location_name
Haljala Parish, Lääne-Viru County, Estonia

# data[].attributes.body
Herbert Johanson sündis 10. september 1884 Haljalas. Ta õppis Tallinna Poeglaste Reaalkoolis, mille lõpetamise järel suundus 1904. aastal Riia polütehnilisse instituuti. 1906–1908 õppis ta Darmstadti Tehnikaülikoolis. Johansoni Tallinna asumise järel 1920. aastal sai esimeseks suuremaks tööks koos Eugen Habermanniga projekteeritud Riigikogu hoone Toompeal. 1924. aastal kutsuti H. Johanson tööle Tallinna linnavalitsuse ehitusosakonna projektbüroo juhataja kohale, kus ta 20 aasta jooksul kavandas suurema osa linna ehitatud tähtsamatest hoonetest.
Vanaduspäevad veetis H. Johanson lilli maalides. Suvel 1964 külastas ta sünnimaad ja otsustas naasta, kuid kahjuks dokumentide vormistamise ajal 1964. aasta 24. novembril Johanson suri.

# data[].attributes.location_name
Haljala Parish, Lääne-Viru County, Estonia

# data[].attributes.body
Gerli Padar sündis 1979 Uhtnas. Ta on eesti laulja ja ansambli Glive solist. Ta alustas kooliteed samuti Uhtnas. Kasvas Haljalas üles. Muusika õppimist alustas ta klaveri õppimisega.  1994 võitis lastelaulu saates “Laulukarussell”, tänu millele jõudis ta esimest korda publikuni. Ta on võitnud palju lauluvõistlusi ja juhtinud saateid nagu “Tantsud tähtedega” ja “Lauluga maale”. Peale selle on ta veel osalenud lugematul arvul saadetes ja on saanud palju auhinde.  Kõige enam on ta tuntud kui laulja, aga ta on ka muusikalinäitleja.

# data[].attributes.location_name
Haljala, 45301 Lääne-Viru County, Estonia

# data[].attributes.body
Kadri Voorand sündis Haljalas 1986. 2002. aastal lõpetas ta Rakvere Muusikakooli ja 2005. aastal Haljala Gümnaasiumi. Kadri Voorandi ema on Haljala kooli muusikaõpetaja ja koorijuht Viivi Voorand. Gümnaasiumi õpingute ajal laulis Eesti Koolinoorte Segakooris ja mängis folkviiulit oma ema Viivi Voorandi juhendatud rahvamuusikaansamblis Lahemaa Rahwamuusikud, tantsis Haljala laste rahvatantsuringis Kakerdajad. Juhtis noorte vokaalansamblit Sheikid, samuti esines koos Jürmo Eesperetriooga. Alates 2005. aastast hakkas ta õppima džässlaulu ja muusikat. Ta töötab alates 2011. aastast EMTA jazz-muusika osakonna lektorina. Kadri Voorand on saanud ka mitmeid tunnustusi, näiteks 2017. aastal valiti ta aasta naisartistiks.

# data[].attributes.location_name
Vihula Mõisa Viinamuuseum, Vihula mõisa tee, Vihula, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.headline
Vihula Mõisa Viinamuuseum, Vihula mõisa tee, Vihula, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.subject
Vihula Mõisa Viinamuuseum, Vihula mõisa tee, Vihula, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Vihula mõis on vana rüütlimõis Haljala kihelkonnas. Esimesena mainiti mõisa 1501 aastal, millal see kuulus Lodede aadlisuguvõsale. Mõisa süda rajati 18. sajandi esimesel poolel. 19. sajandil rajati kõrvalhooned. Praeguseks on säilinud ligi 20 mõisahoonet, mis on kõik eri ajastutest pärit. 1982 aastal oli mõisas tulekahju ja peale seda oli mõis pikka aega restaureerimisel. Tänapäeval kasutatakse mõisahooneid majutuseks ja spa-na. Mõis sai 2020 aastal “Parim hotell Euroopas tiitli. Samuti on mõisa restoran tuntud kui kõige silmapaistvam restoran Eestis. Samuti on mõisale antud Rohelise Võtme keskkonnamärk.

# data[].attributes.location_name
Haljala Rahvamaja, Tallinna mnt, Haljala, Lääne-Viru County

# data[].attributes.headline
Haljala Rahvamaja, Tallinna mnt, Haljala, Lääne-Viru County

# data[].attributes.subject
Haljala Rahvamaja, Tallinna mnt, Haljala, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Haljala Rahvamaja on rahvamaja Haljalas, Lääne-Virumaal. Rahvamaja ehitus algas 1979. aastal ning lõppes 1985, rahvamaja pidi varem valmis saama, aga mitmetel põhjustel see protsess venis. Üheks suurimaks mõjutajaks oli Moskvast tulnud kontroll, kes väitis et see on põllumajandussummade ebaratsionaalse kasutamisega ja ehitus jäigi pooleli. Tekkis pooleteise aastane sundpaus. Haljala Rahvamaja pidulik avamine oli 15. veebruar, 1985. Haljala Rahvamajas on mitmeid ruume:  suur lava, avarad fuajeed, suur tantsusaal, raamatukogu, baar, köök, ruumid töötajatele jms. 1990. aasta septembris lahkus direktori kohalt Aino Paju. Uueks direktoriks sai Elve Veldi, kes juhatas rahvamaja 1999. aasta kevadeni. 1999. aasta augustist on rahvamaja juhataja Martti Samolberg.

# data[].attributes.location_name
Vainupea kirik, Vainupea, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Vainupea kabel on kabel Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas. Vainupea puukirikut on esmamainitud 1741. aastal. Tegemist oli ühega Haljala neljast abikirikust. 19. sajandi lõpus, kui vana puukirik oli lagunenud, algatas parun Eduard von Dellingshausen uue paekivist pühakoja ehitamise. Stiilselt ja rikkalikult sisustatud jumalakoja pühitsemispäevaks oli jaagupipäev 1893. aastal. Jumalateenistusi hakati Vainupea kabelis pidama neli korda aastas. 1948. aastal aga pühakoda suleti, misjärel kabelit rüüstati ja see lagunes. 1989. aastal alustati juhataja Valentin Transtoki eestvedamisel taastamistöödega. Vainupea kabel mahutab maksimaalselt kuni 100 inimest. Kabelis saab kristlike laulatuste kõrval läbi viia ka ilmalikke abielu registreerimisi.
(see punkt kuulub haljala hulka)

# data[].attributes.location_name
Toolse ordulinnus, Toolse, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Toolse ordulinnus on Eesti põhjapoolseim ja noorim keskaegne ordulinnus, mille ehitusajaks loetakse 1471. aastat ja selle rajajaks ordumeister Johann Wolthus von Herset. Toolse ordulinnust on ehitatud vähemalt viies järgus ja ehitustööd kestsid paarsada aastat. ordulinnuse ehitamise põhjuseks peetakse sadama tekkimist. 15. sajandil ehitati arvatavasti sadamakoha kaitseks Toolse neemiku tippu kahekorruseline majalinnus, mis pidi kaitsma sadamat mereröövlite rüüsteretkede eest. 1558. aastal, Liivi sõja ajal, langes Toolse ordulinnus venelaste kätte, kus linnus purustati.  17. sajandi alguses linnus taastati ja see oli osaliselt veel kasutuskõlblik. Lõplikult purustati Toolse ordulinnus Põhjasõja päevil 18. sajandi alguses ja linnus hüljati.
(see punkt kuulub haljala hulka)

# data[].attributes.location_name
Haljala Püha Mauritiuse kirik, Haljala, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Haljala Püha Mauritiuse kirik on kihelkonnakirik Lääne-Virumaal Haljala alevikus. Haljala kirik on ainuke pühakoda Eestis, mis on pühitsetud pühale Mauritiusele. Esimene puukirik ehitati ilmselt juba 1220. aastatel. Kirik on saanud kannatada nii Liivi sõja algul 1558. aastal kui ka Põhjasõjas 1703. aastal. Samuti on kirikutorni korduvalt põlema süüdanud äike. Kiriku 34-meetrine torn on Eesti keskaegsete maakirikute üks kõrgemaid torne. Võrreldes teiste kirkikutega, on Haljala kirik omase arhitektuuriga: 3-lööviline kodakirikuline pikihoone, millel on koor ja torn. Kiriku välismüüridel leidub kolm risti. Kiriku asukoht oli strateegiliselt äärmiselt oluline: seda kasutati kui kaitsekirikut.
(see punkt kuulub haljala hulka)

# data[].attributes.body
Balti klint ulatub Rootsist Ölandi saarelt läbi Läänemere, mööda Eesti põhjarannikut ning Venemaad kuni Laadoga järveni ja on umbes 1200 km pikkune. See jaguneb neljaks osaks: Ölandi klint (u 150 km), Läänemere klint (u 500 km), Põhja-Eesti klint (u 300 km) ja Ingeri klint (u 250 km). Põhja-Eesti klint võimaldab uurida enam kui 500 miljoni aasta eest tekkinud kivimeid. Klindil on kaksteist koske, millest kõrgeim (30 m) on Valaste juga, mis asub Ontikal, Ida-Virumaal. Lained ja murenemine põhjustavad ülemise paekihi varisemist, mille tulemusena on tekkinud klindi alumisse ossa väikeseid koopaid. Suurem jagu Balti klindist on uppunud merre või maa pealiskorda, mille esinduslikumad lõigud asuvad Eestis.

# data[].attributes.location_name
Peipsi põhjarannik – Eesti kõige pikem liivarand (30 km), Kauksi, Ida-Viru County

# data[].attributes.body
Peipsi põhjarannik on umbes 30 kilomeetri pikkune piirkond Tammispääst Vasknarvani. Siin asuvad Järvevälja ja Smolnitsa luited ning Peipsi-äärne laulev liiv, mis viitab järvevee puhtusele. Maastik vaheldub pikkade luiteahelike ja nende vahele jäävate soode ja rabadega. Peipsi põhjarannik on liivane, kena loodusega ilus piirkond ja kõrgelt hinnatud puhkeala, kus vanadel rannaluidetel kasvab männimets ja järve ääres on maaliline liivarand, mille pikkus on umbes 40 km. Puhkeala eesmärk on elavdada järveäärset puhkust ning pakkuda võimalust metsaandide korjamiseks. Peipsisse voolab umbes 200 jõge või oja, suurim neist on Emajõgi. Ainus väljavoolav jõgi on Narva jõgi.
(see punkt kuulub looduse hulka)

# data[].attributes.body
Lääne-Virumaal asuv Porkuni järv asub Pandivere kõrgustikul. Järv on loodud tehislikult - paisutamise teel. Järv koosneb neljast osast: Suurjärv (36 ha), Alumine järv (4 ha), mis on ,,Armuvalusillaga" eraldatud Iiri järvest (1 ha). Järv on allikatoiteline, seega on veetase suuresti kõikuv. Järv on ka täielikult kuivaks jäänud, viimati 2015. aastal. Järvel on ka mitmeid ujuvaid saari. Järvest saab alguse Valgejõgi, mis on Lahemaa suurim ja pikim jõgi. Jõgi voolab läbi Kõrvemaa põhjaosa ja suundub Loksal Hara lahte. Lisaks on järve keskel asuval Küngassaarel, endises mõisahoones tegutsev erivajadustega laste internaatkool, mis asutati aastal 1925. Linnuse vahitornis on Paemuuseum ning läbi viie korruse on võimalik saada ülevaade Eesti Rahvuskivist - paekivist.

# data[].attributes.body
Neeruti maastikuaitseala maastik on enamasti kujunenud 12 500 aastat tagasi. Neeruti maastikukaitseala loodi, et kaitsta Pandivere kõrgustiku mägesid ning ka nende vahelisi järvi. Kaitsealal on olemas ka matkarada, mis on 14km pikk ja kulgeb läbi 10 000 aastat tagasi tekkinud oose. Matkarada algab Kuresöödilt, läheb edasi Pariisi suunas ja tuleb alguspunkti tagasi. Neeruti järvedeks on Eesjärv, Tagajärv, Orajärv ja Sinijärv. Neeruti mäed on arvele võetud kui ürglooduse objektina. Linna-ja Sadulamäge peetakse muinaslinnusteks. Tervel kaitsealal on keelatud liikuda väljaspool teid ja radu. Kalapüük, seente, marjade, taimede korjamine toimub kaitsealal üldises korras. Maastiku mitmekülgsus muudab taimed tänu viljakale mullale rikkalikuks. Maastikukaitsealal ja selle ümbruses elab palju metskitsi, metssigu, rebaseid ning kährikkoeri, kohati leidub ka ilveseid ja mäkraid. Tuntuks sai Neeruti tänu ,,Kalevipoeg" lugudele.

# data[].attributes.location_name
Kunda Lammasmägi, Aasa, Linnuse, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Kunda Lammasmägi on mesoliitikumi arheoloogiline leiukoht Lääne-Viru maakonnas Viru-Nigula vallas Linnuse külas. Kundast 4 km Kohala suunas asuv Lammasmägi on üks vanimaid inimasulapaiku Eestis. Asulakoht leiti 1886. Leidudest järeldus, et keskmise kiviaja küttide ja kalastajate asulas elati 8700-4950 eKr. Kui hiljem leiti mujal sarnase vormiga luuriistu, hakati seda mesoliitikumi kultuuri kõige rikkalikuma asukoha järgi nimetama Kunda kultuuriks. Endiselt järve saarelt on leitud umbes 3800 eset. Täna meenutab endist asulat Lammasmäeks nimetatud rohtunud küngas. Tavapäraste kiviesemete leiukoha kõrval teeb Lammasmäe asula eriliseks, et säilinud oli hulgaliselt luust ja sarvest tööriistu.
(see punkt kuulub looduse hulka)

# data[].attributes.body
Rakvere Tammik asub Rakvere vallimäe ühes otsas. Selle kaitseks on moodustatud Rakvere Tammiku maakaitseala. Tammikus asuvad ka Nõukogude võimu poolt püstitatud mälestusmärk "Okaskroon" ja Saksa sõjaväekalmistu. "Okaskroon" on mälestusmärk nõukogude võimu repressioonide ohvritele. See püstitati 14 juuni 1991, mis tähistab üldiselt ka poole sajandi täitumis esimesest suurküüditamisest. Arvatakse, et see tammik oli kunagine eestlaste püha hiis.23 ha suuruses tammikus on matkaraja kogu pikkus 3 km. Matkaradadel on ka infotahvlid, mis tutvustavad umbes 200 aasta vanuseid tammesid.

# data[].attributes.body
Lahemaa rahvuspark on loodud Põhja-Eestisse looduse (sealhulgas ökosüsteemide, bioloogilise mitmekesisuse, maastiku) ja rahvakultuuri kaitsmiseks ja uurimiseks. Siin kaitstakse metsasid, soid ja ranniku ala. Samuti ka geoloogiamälestisi (Balti klint, rändrahnud, kivisüsi) ning ajaloo-ja arhitektuurimälestisi. Rahvuspargi pindala on 747,84 km2, millest maismaad on 479,10 ja merd 268,74 km2. Lahemaa rahvuspargiga tegeletakse alates 2009 aastast. Praegu on seal võimalik matkata, kultuuripäranditega tutvuda, telkida, tegeleda loodusvaatluse ja -õppega.

# data[].attributes.body
Kohala on Sõmeru vallas asuv kunagine rüütlimõis. Ajaloolise jaotuse järgi asus Kohala mõis kunagi Rakvere kihelkonnas. Esimesed teated on mõisast 1489. aastal, kui selle omanikud olid Wrangellid. 1996 aastal on majutuseks kohandatud keldrikorrus. Seal asusid mõisaaegsed vanad juurviljahoidlad. Enne kui mõisast sai majutuspaik oli seal sees aga kool. Peahoone ehitati algsel ühekorrusega, kooli ajal alles ehitati teine korrus juurde. 1838. aastal leiti Kohala mõisa maalt kaevu kaevamisel Vanamõisa küla alalt põlevkivi. Kohala mõis on esimene koht, kust avastati põlevkivi ja kus käidi seda ka esimest korda uurimas. Viimane mõisa omanik oli Sergei von Wrangell. Nüüdseks on mõisa palju korrastatud ja restaureeritud Tänapäeval kasutatakse mõisa majutlus- ja toitlustuspaigana.

# data[].attributes.body
Narva jõgi asub Eesti ja Venemaa vahelisel piirikontrollijoonel. See algab Peipsist ja suubub Narva-Jõesuus Narva lahte. Jõe pikkus on 73,8 km, suurim laius kuni 1 km langus 30 m ja sügav kuni 5 km. See on ka Eesti veerohkeim jõgi. Jões on kokku umbes kümmekond suurimat saart. 1928. aastal kinnitati Narva jõe süvendamise programm. Narva jõele on ehitatud ka hüdroelektrijaam ja seoses sellega 1956 aastal ehitati ka Narva veehoidla. Kõige varasemad teated Narva jõe veejõu kasutamise kohta on 14. sajandist. Narva jõel on sõdidud Vabadussõjas, Põhjasõjas, Teises maailmasõjas ja Vene-Liivimaa sõjas.

# data[].attributes.body
Võsu on esimest korda mainitud 1510. aastal. 1777 avas Palmse mõisnik Võsul kõrtsi, mille ümbrusest sai asula keskus. Kunagi asus Võsu jõest ida pool Üllikjärv, mis lasti 1886. aastal karjamõisa laiendamiseks merre tühjaks. Järve rammus põhi muudeti põllumaaks, millel tänapäeval kasvab mets. 1898. aastal asutati Võsu kool, mis on tänaseni tegutsenud 1932. aastast uues hoones, kuna 1930. aastal põles vana koolihoone maani maha. 20. sajandi algul ehitati Võsule supelmaju, kuna tol ajal peeti ebaviisakaks ennast rannas trikoo väel näidata. On ka märgitud, et Võsu kuiv ja puhas õhk, temperatuur ja soe merevesi mõjuvad kehale tervendavalt. Igal aastal korraldatakse Võsul tuntuid kultuuriüritusi nagu Võsu Rannafest ja Võsu Muusikapäevad.

# data[].attributes.body
Esmakordselt on küla nime mainitud 1453. aastal kui Aaspere mõisale kuuluvat Käsmu randa. Kuna meri Käsmu ümber on suhteliselt sügav, hakkasid seal laevad randuma ning palju laevaomanikke omale maju ehitama, mistõttu hakati Käsmut kutsuma kaptenite külaks. Kui tavaliselt maksti mõisale renti maa eest, siis Käsmulased pidid maksma hoopis kalastusõiguse eest. Esimene laev ehitati Käsmus 1697. Käsmus oli viis laevaehitusplatsi. 1892. aastal ehitati Käsmu tuletorn.  Käsmu lahest sai Põhja-Eesti tähtsaim laevade talvitumispaik ning oli talvi, mil seal talvitas kuni 70 laeva. Käsmu metsades ja rannas on kivikülv ja suured rändrahnud, mis on sinna uhutud Soome ja Rootsi poolt tulnud mandriliustikega.

# data[].attributes.location_name
Viitna järved, Viitna, Lääne-Viru County

# data[].attributes.headline
Viitna järved, Viitna, Lääne-Viru County

# data[].attributes.subject
Viitna järved, Viitna, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Viitna järvi on kokku kolm, need asuvad Kõrvemaa kirdeosas. Peale selle on need järved ka osa Lääne-Virumaast, sest need asuvad Kadrina vallas. Järvedeks on Pikkjärv, Linajärv, Nabudi järv. Järved on tekkinud igikeltsa laigutise sulamise tagajärjel, seega on tegemist termokarstijärvedega, need järved on Eestimaal paljude ekspertide arvamusel kõige haruldasemad ja unikaalsemad. Viitna Pikkjärv on kõige suurem järv kolmest, 16.3 hektarit suur. Järv on reostunud, sest inimesed käivad seal suviti suplemas ja see ületab veekogu isepuhastusvõime. Veereostust põhjustab ka kallaste ohtrast tallamisest põhjustatud erosioon. Eutrofeerumine on tekitanud Pikkjärve seisundi halvenemise. Suuruselt teine, 4.2 hektarit suur järv on Linajärv, järve vesi on reostunud, sest seda kasutati kunagi lina leotamiseks. Suuruselt kolmas, 0.6 hektari suurune järv - Nabudi. Nabudi veel on küll väike sissevool, aga tänu allikatele on vesi hele.

# data[].attributes.location_name
Rakvere Gümnaasiumi peahoone, Vabaduse, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.headline
Rakvere Gümnaasiumi peahoone, Vabaduse, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.subject
Rakvere Gümnaasiumi peahoone, Vabaduse, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
1912. aastal alustas tööd Rakvere Poeglaste Gümnaasium, Pikk tn 29. 1917. aastal avati Rakvere Linna Tütarlaste Gümnaasium, Posti tn 15.  Nii Rakvere Poeglaste Gümnaasium kui ka Rakvere Linna Tütarlaste Gümnaasium olid Rakvere Gümnaasiumi aluseks. 1924 otsustati muuta  Tütarlaste Gümnaasium Rakvere Linna Ühisgümnaasiumiks. 1931 ühinesid Viru Maakonna Poeglaste Kool ja Rakvere Linna Ühisgümnaasium Rakvere Ühisgümnaasiumiks. 1933. aastal võttis Rakvere Linna volikogu vastu otsuse uue koolimaja ehitamiseks, projekti tegi Alar Kotli. 1938 hakkas värskelt valminud koolimajas õppetöö. 1994. aastast kandis kool nime Rakvere Gümnaasium. Aastal 2010 liideti Vabaduse tänava hoonele veel Rakvere Vene Gümnaasium. 2013. aastal tehti veel muudatusi ja liideti juurde ka Rakvere Linna Algkooli 1.-6. klassi õpilased.
Nüüdseks on Rakvere Gümnaasium nimetatud 2022.aastast ümber Rakvere Vabaduse Kooliks.

# data[].attributes.location_name
Rakvere Linnus, Vallimägi, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Rakvere linnus asub Lääne-Virumaal Rakvere Vallimäel. See on olnud üks muinas-Viru suuremaid linnuseid. 1605. aasta jaanipäeva paiku vallutasid rootslased linnuse ja enne lahkumist kahjustasid Poola väed oluliselt linnuse müüre ja torne. Lõplikult lasksid linnuse õhku aga rootslased. Pärast seda oli Rakvere linnus pigem linn ja mõis, sest linnus oli sedavõrd kehvas seisus, et seda ei saanud enam kasutada sõjalise tugipunktina. 2002. aastast on linnus avatud kui muuseum ja interaktiivne elamuskeskus. Suveperioodil tegutsevad linnuse eeshoovis palgasõdurid, kes etendavad 16. sajandi sõjameheelu. Ringi siblivad kodulinnud, küülikud ja lambad ning külastajatel on võimalik ratsutada hobuse või eesliga. Saab proovida vibulaskmist ja võidelda pehmete mõõkadega.
(see punkt kuulub esimeste 10 punkti hulka)

# data[].attributes.location_name
Haljala Kool, Rakvere maantee, Haljala, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Haljala Kool on põhikool Lääne-Viru maakonnas Haljalas. Varemalt tuntud kui Haljala Gümnaasium 2017. aastani. Haljala kool on kogu Virumaa vanim kool, asutatud 1687. aastal. Kooli moto on "Kaua ela, palju õpi". Kool oli asutatud B.G.Forseliuse eluajal ja tänu temale 1687. aasta sügisel saabus Haljalasse Forseliuse seminari kasvandik Jaak, kellest sai Haljala esimene koolmeister ja koolile alusepanija. 1982. aasta sügisel avati Haljalas 9. klass ning koolist sai Haljala Keskkool.
5. oktoobril 2012 avati Haljala Gümnaasiumis Eesti Õpetaja autähis. Õppeaasta avaaktus toimub Haljala rahvamajas ja aktusele järgneb meeleolukas rongkäik koolimajja. 2021. aastal alustati uue koolihoone ehitamisega ja see valmis 2023. aastal.
(see punkt kuulub esimeste 10 punkti hulka)

# data[].attributes.location_name
Vihula Manor Country Club & Spa, Vihula, Lääne-Viru County

# data[].attributes.headline
Vihula Manor Country Club & Spa, Vihula, Lääne-Viru County

# data[].attributes.subject
Vihula Manor Country Club & Spa, Vihula, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Vihula mõis asub Lahemaa rahvuspargis, Haljala vallas. Esmamainitud sai mõis 1501. aastal. Mõisakeskus valmis 18.sajandil, aga kuju, mida praeguseks teame, valmis 1880. aastatel. Tänapäeval on peale kõrvalhoonete, mis rajati 19.sajandil, millest üle 20 on säilinud, alles veel Musitorn, Vahtraallee, mõisa allee, mõisa park, mõisa park ning Schubertite perekonna vapp mõisa väravapostil. Schubertid olid need, kes arendasid mõisakeskust edasi. Tänapäevaks on Vihula Mõis ümber kujunenud tursmiatraktsiooniks. Mõisal on välja kujunenud restoran, majutusteenus, kõrts, saunakeskus, öko-spa, minigolf ja palju muid vaba aja võimalusi. 2020.aastal sai Vihula Mõis parima ajaloolise hotelli tiitli.

# data[].attributes.body
Sagadi mõis on endine rüütlimõis Haljala kihelkonnas. Mõisa peahoone on vana härrastemaja, mis on sisustatud mõisa stiilis mööbliga. 1977 hakati mõisa hooneid restaureerima, lõpetati 1980. Täna paiknevad mõisa hoonetes ka metsamuuseum, mõisamuuseum, hotell, restoran ja looduskool. Praeguseks on Sagadi väga tuntud turisimikeskus. Sagadi mõisa ajalugu ulatub rohkem kui 500 aastat tagasi, esimest korda mainiti mõisa aastal 1469. Sagadi mõisakompleks on riikliku tähtsusega arhitektuurimälestis. See on haruldane tänu tema terviklikkusele.

# data[].attributes.location_name
Rakvere Teater, Fr. R. Kreutzwaldi, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Teater koosneb peamajast ja teatri väikesest majast, mis on mõisa 18. sajandi keskelt pärit aidahoone, teater avati 1940 aastal. Teatri hoone asub mõisa pargis. Peamajas on 405-kohaline suur saal ja väikese maja saal mahutab 104 vaatajat. Teatri loominguline juht on Peeter Raudsepp. 2016 valmis ka uus kinohoone. Teatri peamaja uste ees on monument kaduvikumeestest, mis kujutavad teatri peanäitejuhti ja direktorit. Kujudest on saanud Rakvere Teatri logo ja tunnuslause "Kaduviku nimel". Rakvere Teatri kohta öeldakse ka tihti ratastel teater kuna umbes kolmandiku etendustest mängitakse linnast väljas.