# data[].attributes.body
כתב: מיטל יסעור בית-אור.
תאריך פרסום: 24/4/2023.
מקום פרסום: ישראל היום.

כ-300 רופאים בפנייה להסתדרות הרופאים: לחדול משיח פוליטי בנושא הרפורמה המשפטית.

כ- 300 רופאים, בהם בכירים במשרד הבריאות, פנו ליושב ראש ההסתדרות הרפואית פרופסור ציון חגי וביקשו ממנו שההסתדרות הרפואית  תפסיק לדבר על דברים הקשורים לפוליטיקה ובפרט בנושא שינוי מערכת המשפט, כך שמוסדות מערכת הבריאות יישארו מחוץ למאבק. "מסגרות אלה חייבות להישאר מרחב מוגן ובטוח עבור כלל המטופלים וכלל הרופאים", כך אמרו 300 החתומים על המכתב.

"הבעיה המהותית המרכזית היא זיהום היחסים בין רופא למטופל ובין צוותי הרפואה לבין עצמם, יחסים שהתקיימו עד כה בהרמוניה מופלאה, שידעו להתעלות מעל חילוקי הדעות על מנת לרפא, לעזור, לתת סעד ומזור. אם נזהם את השטח הנותר הזה – אבדנו".

# data[].attributes.headline
טקסט ממזג אלה 

# data[].attributes.subject
טקסט ממזג אלה 

# data[].attributes.body
כחלק מהחקר על יחס ושיח מכבד, סיכמנו מאמרים שחיזקו ואפילו הוכיחו את הטענה שלנו - שחברה מתנהלת יוצר טוב כאשר יש כבוד מאחד לשני.
במאמר הראשון, מדובר על היחס המכבד בין הורים וילדים. זה מדבר על החשיבות לכבד ילדים כמו מבוגרים, למרות שהם יותר קטנים או זה שאנחנו לפעמים לא לוקחים את דעותיהם ברצינות, צריך עדיין לכבד אותם. ככה, הם גדלים ומתפתחים להיות מבוגרים וחלק מהחברה בעצמם שמכבדים את הסובבים להם.

במאמר השני, מדובר על תלמידי בית ספר שביניהם יש מתח ואי נעימות מכיוון שיש להם דעות פוליטיות שונות. הטקסט מוכיח את המחאה שלנו משום שבמקום לכבד את הדעות אחד של השני, ולהיות מסוגלים לדבר על זה בצורה מכבדת, הם כועסים אחד על השני בגלל הדעות שלהם.

במאמרים שלוש וארבע, יש דוגמאות ליחס לא מכבד בפוליטיקה, וב-"עולם המבוגרים", בניגוד לכתבות הקודמות. בפוליטיקה, הנציגים שם אמורים לשמש כדוגמא אישית לשאר התושבים במדינה, או לפחות להתנהג באופן שאפשר להרגיש הנוח לתת להם לייצג את המדינה. במקום, הפוליטיקאים בכנסת רבים עם קללות ומילים רעות, והעם תוקף את אשת ראש הממשלה בגלל העמדות הפוליטיות שלהם.

לסיכום, המאמרים מתארים את המצב הנוכחי, ומחזקים את הטענה שלנו שצריך שיח מכבד.

# data[].attributes.body
כתב: בתיה ושגל
תאריך פרסום: 21.9.2022
מקום פרסום: אתר בתיה ושגל - לאימהות ששואפות יותר

במאמר הזה כותבת בתיה ושגל על היחסים של כבוד בין הורים וילדים, שקשור גם לנושא שלנו. כלומר, כאשר אין כבוד בין מבוגרים, ואנחנו לא מתייחסים כהוגן לרגשותיהם או דבריהם, גם כך הילדים שלנו לומדים, ואפילו אנחנו יכולים להשפיע עליהם לרעה.
בטקסט, לוקחת הכותבת דוגמא על אמא שמרגישה שיש ליקוי בחיבור עם הילד שלה. הבעיה מתגלה כחוסר כבוד בקשר.
זה מבהיר את האימרה שלמרות שרובינו לא קמים בבוקר וחושבים "איך אני יכול להתייחס בחוסר כבוד לאנשים היום?", אנחנו עדיין יכולים להעליב אפילו בלי כוונה, וכמה לפנות לאנשים באמת בצורה מכבדת ומכובדת יכולה לשנות לטובה את הקשר, אפילו עם האנשים שהכי קרובים לך ללב.
לסיכום, הטקסט מדבר על החשיבות של כבוד בכל אספקט של החיים שלנו, בין אם זה המשפחה, החברים, או פוליטיקה.

(אלה)

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
בתיה וגשל - הנחיית הורים

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
כשפגשתי את שירה לראשונה, היו כולן לא מעט מופתעות...

היא פסעה מעדנות לתוך הבית בו התקיים השיעור שלנו;-)

שירה, מטפלת רגשית במקצועה, מה לה ולקורס מודעות הורית?

היא הרי מטפלת דגולה ויכולה בידע העצום שלה לפתור הרבה בעיות...

ואכן

שירה שיתפה אותנו בהתרגשות שהיא נותנת לכל אחד מילדיה זמן איכות מיוחד

בו היא מקדישה שעת טיפול על מנת שתוכל להוביל את ילדיה

לגבולות ומשמעת עצמית, חוסן נפשי ואינטליגנציה בין אישית וכו'

מה בין טיפולים מאכזבים לדינמיקה לקויה?

אך למרבה אכזבתה הטיפול לא כ"כ עוזר...

טיפול שמייצר שינויים דרסטיים אצל לקוחותיה,

שם היא באמת חווה הצלחה מסחררת

משום מה,

לא פותר לה את האתגרים עם ילדיה...

ואכן והיה זה לפלא - - -

לאחר דין ודברים,

הבינה שירה תובנה משמעותית ביותר שילדיה המתוקים, יכולים לקבל

את הטיפולים המקצועיים ביותר,

אבל -

כל עוד יש שם משהו לקוי בדינמיקה, כל עוד ילדיה משיגים שם רווחים אחרים בתת המודע...

כל דבר שרק תעשה, אולי יעשיר, ייתכן ויוסיף, יקדם, אבל זה ייתקע עד תקרה מסוימת

את שורש הבעיה זה לא יפתור,

ולכן, היא מודה -

מטפלים מקצועיים ואיכותיים מעדיפים ומתעקשים לטפל בילד דווקא דרך אמא.

שכאשר היא תיצור את השינוי רב הסיכויים ששם יפתרו רוב הבעיות...!

ובאמת את השינוי המיוחל התחילה שירה להרגיש

כשאכן עשתה את העבודה הנכונה והמדויקת עם עצמה,

או אז גילתה כמה זה פשוט,

כמה לא צריך ידע מיוחד, עבודה מורכבת ומסובכת...

פשטות של אמא -

בחיבור אמיתי לחוש השישי שלה, בלי הרבה כללי משחק והוראות הפעלה

כבוד, כבוד אבל איך?

ולכן, אני רוצה לתת לכן נקודה משמעותית וחזקה במיוחד,

נקודת מפתח שתשנה את כל הדינמיקה בינכן לבין ילדיכן,

רגע לפני שאתן פונות לאנשי מקצוע למיניהם כדי לעזור לילדים שלכן,

ויש סיכוי שגם יחסוך לך טיפולים שונים...

והסוד הוא:
כבוד
כשתיראי את הטוב האין סופי של הילד, הילד יחיה את זה!!!
שימוש מעצים בדמיון
כבוד זה שדר, יחס, פניה...

מדובר על השיח הסמוי שקיים בכל קשר עם האדם מולי.

איך למשל אתייחס לחברה נערצת שמאחרת כשקבענו זמן להיפגש

לעומת הילד שלי שיאחר את הזמן שנקבע?! - - - -

ואיך אגיב לשכנה מכובדת, כשתחלוף לידי,

ותהפוך לי בטעות מגש מאפים שיש לי ביד,

לעומת ילד שלי שקרה לו דבר כזה?! - - - -

וכיצד אפנה לילד, שהוא בן של אחד הגדולים

כשהוא יתיז לי מים בבית שהרגע סיימתי לשטוף,

לעומת ילד שלי, שמתיז מים בבית?! - - - -

נסינה להעתיק פניה מכבדת גם לילד שלכן!

וזכרו: לא חייבים להצליח!!!
רק להשתדל!

# data[].attributes.attachment_link.title
היי, מי אמר שזה נכון - בתיה וגשל - הנחיית הורים

# data[].attributes.attachment_link.description
כשפגשתי את שירה לראשונה, היו כולן לא מעט מופתעות... היא פסעה מעדנות לתוך הבית בו התקיים השיעור שלנו;-) שירה, מטפלת רגשית במקצועה, מה לה ולקורס מודעות הורית? היא הרי מטפלת דגולה ויכולה בידע העצום שלה לפתור הרבה בעיות... ואכן שירה שיתפה אותנו בהתרגשות שהיא נותנת לכל אחד מילדיה זמן איכות מיוחד בו היא מקדישה שעת [...]

# data[].attributes.body
שם הכותבת: תמר טרבלסי חדד

שם המאמר: תיכוניסטים למנכ"ל משרד החינוך: "תלמידים שונאים אחד את השני בגלל דעות פוליטיות"

מקור: ynet

תאריך:16.02.23

בכתבה מסופר על כך שנציגים ממועצת התלמידים הארצית נפגשו עם המנכ"ל משרד החינוך אסף צלאל. הם מספרים שיש מתיחות בבית הספר בין תומכי המהמפכה למתנגדי המהפכה-"השיח הפוליטי האלים מחלחל לכיתות" אסף צלאל השיב ואמר "המערכת צריכה לפעול באחדות"
במאמר סיפרו התלמידים שבבית ספריהם הדעות השונות מפלגות את הילדים ואפילו הורסות קבוצות חברים בגלל שהם לא ניהלו שיח מכבד

מאמר זה תומך במחאה שלנו בגלל שהוא מראה שבלי ניהול שיח פוליטי מכבד חברויות יכולות להיפגע ואפילו להתפרק

(זיו גנץ)

# data[].attributes.body
פוליטיקה ריבים, זה לא כל החיים.
במקום לדאוג למדינה, רבים על כל שטות קטנה.
אתם הנציגים שלנו, ובמקום זה הורסים אותנו.
נוצרים, ערבים, יהודים, זה לא משנה במקום זה גורמים לי להרגיש שונה.
ימין שמאל, למה צריך את הריבים, במקום זה, בואו ניהיה מאוחדים.
כל היום הריבים שלכם בחדשות, במקום לפתור את הבעיות הכי קשות.
שמו על השם שלי גם לכלוך ואדמה וגם זרקו עליו פרחים,
אבל זה פשוט גן צומח אם את שמי מכבדים.

-(זוהר, אלה)

# data[].attributes.body
כותבים: אדם קוטב, הדר גיל-עד, איתמר אייכנר, נינה פוקס, חיים גולדיטש, רענן בן צור ולירן לוי
תאריך הוצאה לאור: 2.3.23
במה: Ynet

בכתבה מדובר על מקרה שקרה לאחר ששרה נתניהו, אשת ראש הממשלה, הלכה למספרה בתל-אביב. לאחר מעט זמן בערך 1,000 אנשים באו למחאות מחוץ למספרה. לאחר ששרה סיימה להסתפר, לקח 3 שעות לחלץ אותה מן הקהל.
הכתבה הזאת תומכת במחאה שאנו מייצגים, בגלל שבמקרה הזה ניתן לראות שיש שיח לא מכבד ונאה ברקע פוליטי.
(יהונתן חכם)

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
רגע החילוץ תועד: אלפי מפגינים הטילו מצור על המספרה בכיכר המדינה וקראו "אין יציאה, המדינה בוערת ושרה מסתפרת". נתניהו כינה את המוחים "פעילי אנרכיה", ודרש מהיחידה לאבטחת אישים בשב"כ לסייע בחילוצה. מאות שוטרים הוזעקו, ניסו לפנות את המוחים באלימות ובסופו של דבר חילצו אותה

# data[].attributes.attachment_link.title
שרה נתניהו חולצה אחרי 3 שעות במצור במספרה, רה"מ ביקש מהשב"כ לסייע

# data[].attributes.attachment_link.description
רגע החילוץ תועד: אלפי מפגינים הטילו מצור על המספרה בכיכר המדינה וקראו "אין יציאה, המדינה בוערת ושרה מסתפרת". נתניהו כינה את המוחים "פעילי אנרכיה", ודרש מהיחידה לאבטחת אישים בשב"כ לסייע בחילוצה. מאות שוטרים הוזעקו, ניסו לפנות את המוחים באלימות ובסופו של דבר חילצו אותה

# data[].attributes.attachment_caption
ועדת הכנסת בדיון בשיח מכבד בין ח"כים: "המצב בלתי נסבל" | מעריב

# data[].attributes.body
כתב: אריק בנדר תאריך פרסום: 04/08/2021
מי שהוציא את הכתבה זה מעריב
בכתבה הזאת הכנסת מדברת על שיח מכבד ומה שקרה שם הם רבו ודברו לא יפה.
ציטוט  ״חבר הכנסת שלמה קרעי תקף: "נעשה שימוש בביטויים כמו 'אפסים', 'חבורה של נוכלים'". יו"ר הכנסת השיב לו: "אמרתי שחטאתי. אני לא נקי. חברי לא נקיים. הצד השני לא נקי״.
וזה קשור למחאה כי הכתבה מדבר על שיח מכבד בכנסת.
(רואי עשה את זה)

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
לנוכח השיח המדרדר בכנסת ותרבות הדיון שבאה לידי ביטוי במליאה ובוועדות בגידופים, מתכנסת הבוקר (רביעי) ועדת הכנסת לדיון דחוף בעניין יצירת "שיח מכבד - בונים תרבות דיבור ביחד". רק אתמול הטיח ח"כ משה אבוטבול מש"ס לעבר ח"כ ולדימיר בליאק (יש עתיד) במליאה "וודקה, וודקה" בעת שזה נאם במליאה, ואילו יו"ר ש"ס הטיח השבוע לעבר ראש הממשלה נפתלי בנט, במהלך דיון 40 החתימות, "אתה חתיכת שקרן".

יו"ר הכנסת, מיקי לוי, אמר בפתח הדיון: "מה שנראה ביום השבעת הממשלה, לא היה דבר כזה מעולם. אמרו את זה ותיקי הבית. אומרים את זה שרי העבר מכל הצדדים. כולנו חטאנו. ישראל הראשונה או השנייה, האם לא הגיע הזמן לישראל השלישית? בואו נפריד את היריבות הפוליטית מתרבות השיח".

חבר הכנסת שלמה קרעי תקף: "נעשה שימוש בביטויים כמו 'אפסים', 'חבורה של נוכלים'". יו"ר הכנסת השיב לו: "אמרתי שחטאתי. אני לא נקי. חברי לא נקיים. הצד השני לא נקי. האם בגלל מה שקרה בעבר השיח המפלג הזה המאשים הזה הלא תרבותי הזה לא הגיע זמן למתוח קו?" ח"כ קרעי: "אל תטיפו לי מוסר".

שלמה קרעי (צילום: דוברות הכנסת)

חבר הכנסת יוסי שיין (ישראל ביתנו) אמר: "ליושבי ראש יש אחריות. אנו בעולם של תשומת לב ציבורית שבונה את האישיות של האדם הפרוקבטיבי. הדיון נועד לעשות שינוי צריך פרטנרים לשינוי, אם אין פרטנר אין מה לעשות. אם כן חובה עלינו להחליט מה כללי המשחק". שפע הוסיף: "כולנו נופלים בשיח הזה. אנחנו צריכים להבין את המשמעות של איך זה נראה כלפי הציבור".

חבר הכנסת מאיר יצחק הלוי (תקווה חדשה): "כינויים כמו אפס שקרן וזבל יצאו מהבית הזה. אלה דברים בלתי נסבלים. צריך לעשות מעשה ולעצור את זה, המצב בלתי נסבל. לכן יש צורך באמנה מוסכמת, עליה חתומים כל חברי הכנסת וקביעת מילים לא ראויות להוציא אותם בהסכמה מהרפטואר".

את הדיון יזמו יו"ר סיעת העבודה ח"כ רם שפע ויו"ר סיעת מרצ, ח"כ מיכל רוזין "נוכח המגמה המדאיגה הרווחת לאחרונה, ביחס להתנהגותם הלקויה ומבישה חברי הכנסת בדיוני המליאה ובפרט בעת ההצבעות".

במכתב ששלחו ליו"ר הועדה, ח"כ ניר אורבך (ימינה) כתבו השניים כי "חברי הכנסת כנבחרי הציבור של העם, מחוייבים ראשית בדוגמא אישית וציבורית וכבוד הדדי האחד כלפי השניה, על אף היריבות והמחלוקות האידיאולוגיות בתפיסות העולם שלהם ושלהן. עולה החשש כי אם לא נשכיל לעצור מגמה זו בהקדם, האווירה האלימה תתעצם והיא עלולה לשאת ביטויים חמורים".

"חשוב מכך אמון הציבור בנבחריו ובנבחרותיו וערכי הדמוקרטיה הישראלית ינזקו ויפגו קשות. צבר האירועים שחווינו לאחרונה במליאת הכנסת חורגים מהתנהלות תקינה ולגיטמית של חילוקי דעות בין יריבים פוליטים".

"כך למשל הטעו בגלוי ויודעין חברי כנסת בעת ההצבעה על הצעה לסדר את מזכירת הכנסת בדבר אופי הצבעתו של ח"כ אחר, נשמעו קריאות "מחבל" ע"י ח"כ אחד כלפי אחר, הפרעות מרובות בזמן הצבעות ושימוש בלתי סביר בקריאות בינים רבות אשר מנעו מהדוברים לשאת דברים ואת מהלכו התקין של הדיון".

לדבריהם "התנהלות זו הפוגעת הן בדיוני המליאה התקינים ולעיתים אף בטוהר הצבעות במליאת הכנסת ע"י חברי הכנסת עצמם, אינה ראויה, פוגעת בכבוד הכנסת ובאמון הציבור בנבחריו. לאור חומרת האירועים".

לפיכך הם מבקשים "לבחון בכובד ראש את הצעדים וההליכים הנדרשים שיבטיחו השבת הסדר על כנו וקיום כללי ההתנהלות המקובלים והראויים עם נבחרי הציבור במשכן". במסגרת זאת יציע ח"כ שפע להחתים את חברי הכנסת על אמנה שבה יתחייבו לשמור על כללי האתיקה ולנהל שיח מכובד במשכן.

# data[].attributes.attachment_link.title
ועדת הכנסת בדיון בשיח מכבד בין ח"כים: "המצב בלתי נסבל" | מעריב

# data[].attributes.attachment_link.description
לנוכח השיח המדרדר בכנסת ותרבות הדיון שבאה לידי ביטוי במליאה ובוועדות בגידופים, מתכנסת הבוקר (רביעי) ועדת הכנסת לדיון דחוף בעניין יצירת "שיח מכבד - בונים תרבות דיבור ביחד". רק אתמול הטיח ח"כ משה אבוטבול מש"ס לעבר ח"כ ולדימיר בליאק (יש עתיד) במליאה "וודקה, וודקה" בעת שזה נאם במליאה, ואילו יו"ר ש"ס הטיח השבוע לעבר ראש הממשלה נפתלי בנט, במהלך דיון 40 החתימות, "אתה חתיכת שקרן".

# data[].attributes.headline
מהי שירת מחאה?

# data[].attributes.subject
מהי שירת מחאה?

# data[].attributes.body
אלה: שירת מחאה היא שיר שמביע אי הסכמה עם משהו ספציפי, ורצון לפרוץ דרכו. רוב שירי המחאה הם חברתיות, אבל יש גם אישיות, לדוגמא.
זיו: שיר מחאה הוא שיר המביע מחאה על בעיה חברתית או פוליטית

רואי: מחאה היא מעשה המבטא ביקורת וחוסר הסכמה. מחאה יכולה להיות מופנית כלפי השלטון אך לא בהכרח.

יהונתן: שיר הנועד בכדי להביעה מחאה על חלק בחברה, במדינה וכו…

זוהר:

עדן:

# data[].attributes.headline
שירת הסטיקר - אלה   זהר

# data[].attributes.subject
שירת הסטיקר - אלה   זהר

# data[].attributes.body
שירת הסטיקר מדבר על הדעות והאנשים השונים בארץ ישראל. השיר מוחה על זה שיש הרבה פלגים בחברה שמתנגדים לפלגים האחרים.ניתן לראות זאת בשיר בשורות כמו"גיוס לכולם,פטור לכולם פטור לכולם" המחאה היא חברתית.

עם זאת, השיר לא מביע מחאה על דעות שונות של אנשים, כי זה ברור שלכל אחד יהיו דעות שונות. הוא מביע התנגדות להתבטאות אלימה ולא מכבדת אחד לשני בחברה הישראלית, למרות שכולנו בסופו של דבר רוצים את אותו הדבר, שיהיה לנו טוב במדינתינו.

# data[].attributes.headline
קו העוני - יהונתן

# data[].attributes.subject
קו העוני - יהונתן

# data[].attributes.body
השיר קו העוני הוא שיר מחאה שכתב רוני סומק

המחאה בשיר היא מחאה חברתית בשיר רוני סומק מוחא על איך שאנשים במעמד הגבוה (מבחינה כלכלית) התייחסו לאנשים ממעברות ומהמעמד הנמוך בכללי אפשר לראות זאת במילות השיר בין שורות 7 - 8 בהם רשום "הָיִיתִי יֶלֶד, בַּבַּיִת שֶׁקָּרְאוּ לוֹ צְרִיף,

בַּשְּׁכוּנָה שֶׁאָמְרוּ עָלֶיהָ מַעְבָּרָה." כלומר בשורות האלה אפשר לראות שהאנשים מחוץ למעברות קראו לבית שלו צריף אפילו שבשבילו זה היה בית אפשר לראות גם בשורות האלה שרשום שבשבילו הוא גר בשכונה אבל אחרים קראו לשכונה שלו מעברה

לסיכום המחאה בשיר קו העוני היא מחאה חברתית והיא על הדרך בה מעמדים שונים במדינה שופטים את המעמד "מתחת לקו העוני"

# data[].attributes.headline
נקמת הילד המגמגם  -  זיו  ורואי

# data[].attributes.subject
נקמת הילד המגמגם  -  זיו  ורואי

# data[].attributes.body
נקמת הילד המגמגם מדבר על ילד שהוא מגמגם ומספר הקשיים ואיך שהוא חיי אם זה  מנקודת מבטו כמבוגר.הדובר מוחה על הבעיה שהטרידה אותו בילדותו .ניתן לראות זאת בשיר בשורות כמו"היום אני מדבר לזכר המילים שפעם נתקעו לי בפה".המחאה היא מחאה אישית

# data[].attributes.body
https://docs.google.com/document/d/1g9TCYJFver_a0ZDFYcOJK_AfpbW7yklZ0gdzEc-pRdQ/edit - קישור לכתיבת הטיעון