# data[].attributes.location_name
Vergi sadam & Restoran Wirkes’, Vergi küla, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Mina kuulun Vergi sadama Wirkes' restorani kogukonda. Käin seal tööl abikokana. Töömeeskond on väga sõbralik ning kõik saavad omavahel hästi läbi. Minu ülemus on minu õde, mis teeb töötamise seal veel meeldivamaks kuna tunnen end nagu kodus. Restoran on puhas ja ilusas kohas kuhu on alati hea tagasi minna.

Karmen Videvik G22

# data[].attributes.location_name
Põhjakeskus, Haljala tee, Tõrremäe, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Põhjakeskus on Lääne-Virumaa suurim ja uhkeim kaubanduskeskus, mis asub Rakvere külje all. Põhjakeskuses on kokku üle 70 kaupluse ja teenindusasutuse, sealhulgas ka K-Rauta ja Rimi Hüpermarket. Keskusest leiab mitmesuguseid restorane, näiteks representeerib Aasia maitseid söögikoht nimega Vaga Mama, kui aga on soov Ameerika stiilis toite proovida siis on selleks olemas restoran BabyBack Ribs & BBQ. Lisaks mitmele riidekauplusele, võib keskusest leida ka lemmikloomapoe, raamatupoe, tehnikapoode jpm. Kogukonnana on Põhjakeskus kokkuhoidev. Tihti korraldatakse töötajatele üritusi ning kellegi pood ei jää meediakanalites mainimata. Sõbralik juhtkond on valmis abistama igat kauplust ning alati leitakse ühine keel. Lisaks korraldatakse Põhjakeskuses ka parima kaupluse võistlust, et näha, millises poes on parim teenindus. Mõnikord toimuvad keskuses ka moešõud, kus pannakse kokku erinevate riidekaupluste tooted ja eks ka see ole omamoodi ühtsuse tekitamise viis.

# data[].attributes.body
Sinimäed ehk Vaivara Sinimäed on kolm omavahel liitunud lääne-idasuunalist panka Narva-Jõesuu linnas, mis moodustavad Sinimägede pangasaarestiku. Sinimäed koosnevad Tornimäest (69,9 m), Põrguaugu ehk Grenaderimäest (83,2 m) ja Pargimäest ehk Lastekodumäest (84,6 m), mis kuuluvad Põhja-Eesti panga Vaivara klindilõiku.

Sinimäed on üsna ainulaadne pinnasevorm Eestis. Tasasel platool olevad kolm omavahel ühendatud küngast on mandrijää pealetungil paekalda servast lahti murtud ja jää poolt praegusele asukohale kantud.

Sinimägede sõja-ajalugu ulatub tagasi kuni 900 aastat

# data[].attributes.location_name
Rakvere Riigigümnaasium, L. Koidula, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Meie kuulume Rakvere Riigigümnaasiumi G22 ja G21 klassi kogukonda. Koolis näeme üksteist tihti ning suhtleme pidevalt. Vahel toimuvad ka väljasõidud ja ekskursioonid, kus käime terve klassiga ning veedame koos aega. Tundides teeme palju rühmatöid kus saame alati erinevate klassikaaslastega teha koostööd ning nendega suhelda. Arvame ka, et klassid G21 ja G22 on ühed kõige lähedasemad klassid, kuna meil on palju tunde koos ning paljud õpilased nendest klassidest olid varem olnud ühes klassis.

# data[].attributes.location_name
Rakvere Riigigümnaasium, L. Koidula, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Meie kuulume Rakvere Riigigümnaasiumi kogukonda. Meil käib koolis umbes 450 õpilast. Koolis olevad õpilased saavad üksteisega hästi läbi ning vahel on isegi mõningad tunnid erinevate klassidega koos. Koolis toimuvad ka üritused, kus saavad kõik omavahel suhelda ja koos aega veeta. Meil toimub ka palju huvitavaid ning erinevaid loenguid, kus saavad paljud õpilased osaleda, et teada saada uusi põnevaid asju.

# data[].attributes.location_name
Kurtna järvestik – Eesti järvederikkaim ala, Vasavere, Ida-Viru maakond

# data[].attributes.body
Kurtna järvestik asub Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas Iisaku-Illuka mõhnastiku põhjaosas; Eesti suurim järvestik.

Kurtna mõhnastik paikneb mattunud Vasavere ürgoru kohal. Kurtna järvestik on Eesti üks unikaalseimaid järvede alasid, kuhu kuulub 42 järve, suurusega 0,2–141,2 hektarit.

Tekkelt on järved termokarstilised. Järvestiku järved on tekkinud mandrijää taganemisel kruusa ja liivaga kattunud ja mahajäänud hiidjääpankade sulamisel sulamisasemetesse ehk söllidesse. Maha jäänud kruus ja liiv tekitasid omakorda mõhnastiku ja oosid.

Järvede ja seda ümbritseva nõmmemetsa kaitseks on loodud Kurtna maastikukaitseala. Mõningates järvedes kasvab haruldasi taimi, nagu vesilobeelia ja järv-lahnarohi.

Kaitseala loodi 1987. aastal 9 km pikkusele ja 3 km laiusele maa-alale. Kurtna maastikukaitseala pindala on 2557 ha.

# data[].attributes.location_name
Käsmu kivikülv, Käsmu, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Käsmu kivikülv on kivikülv Lääne-Viru maakonnas Käsmu poolsaarel, mis on Eesti ja ühtlasi ka Baltimaade ja viimase jääaja hõivatud Põhja-Euroopa suurim kivikülv.
See on paik, kuhu on kokku kuhjunud suur hulk massiivseid rändrahne.

Kivikülvi moodustavad u 400 ha alal paiknevad suured kivid. Need rändrahnud on siia uhutud koos Soome ja Rootsi poolt tulnud mandriliustikega 10 000 aastat tagasi.

Suurim kivi on 4,8 m kõrge ja 14,7 m ümbermõõduga Matsikivi e. Eremiit. Mõned kivikülvi tuntumad kivid: Matsikivi, Lemeti kivi, Vana-Jüri kivid, Saadumetsa Suurkivi.

# data[].attributes.body
Neeruti maastikukaitseala paikneb Lääne-Virumaal Kadrina vallas. Kaitseala kogupindala on 1271 ha.

Maastikukaitseala loodi 1957. aastal kaitsmaks Pandivere kõrgustiku põhjaosa mägesid (Neeruti mäed) ja nendevahelisi järvi (Neeruti järved).

Neeruti mäed on tekkinud mandrijää taandumisel ning kuuluvad oma iseloomult osalt ooside, osalt mõhnastike hulka. Suurimad absoluutsed kõrgused küündivad seal 125 meetrini.

Kaitseala mägede piirkonnas leidub ka väiksemaid ning natuke suuremaid soiseid alasid. Lalli raba ja Hobujärve soo on tõenäoliselt olnud varem järved, sest praegusedki Neeruti järved on aegamisi kinni kasvamas ning soostumas.

Neeruti maastikukaitseala ilmestavad enamasti oosidest ida pool paiknevad piklikud glatsiokarstilised lohud, mis võivad olla kuni 10 meetrit sügavad. Need sulglohud on oosidevahelise jää sulamise tulemus. Kuna aluspõhja reljeef Neerutis on väga liigestatud, on ka lohke palju. Mõnedesse neist lohkudest on aja jooksul tekkinud ka järved: Eesjärv, Orajärv, Sinijärv, Tagajärv ning kümmekond suviti veeta jäävat järvikut.

# data[].attributes.location_name
Iisaku vaatetorn, Iisaku, Ida-Viru maakond

# data[].attributes.body
Tärivere mäel, mis on Ida- Virumaa kõrgem looduslik tipp, asub Iisaku vaatetorn kõrgusega 28 m. Olles merepinnast 122 m kõrgusel avaneb Sulle sealt tipust imeline vaade üle Alutaguse metsade, ilusa ilmaga saad näha ka Kuremäe kloostri kupleid ja Peipsi järve.

# data[].attributes.body
Kiviõli-Sonda tee ääres asub Baltikumi kõrgeim tehismägi, mis koosneb põlevkivi töötlemisest järele jäänud jääkidest. Tänaseks on mägi kattunud erineva taimestikuga ja puudega. Mäe otsa viib trepp ja ülevalt avaneb suurepärane vaade ümbruskonnale ja tööstusmaastikule.
Samas paiknev Kiviõli Seiklusturismi Keskus on algust teinud keskuse väljaarendamiseks ja täna on valmis juba motokrossirada, kus korraldatakse ka rahvusvahelisi võistlusi. Lähitulevikus lisanduvad terviserada, seikluspark ning suusa ja lumelauanõlvad.

# data[].attributes.location_name
Aluoja joa astang, Pühajõe, Ida-Viru maakond

# data[].attributes.body
Aluoja joaastangud asuvad Toila vallas Pühajõe külas, läänest Pühajõe orgu suubuval Mägara ojal. Aluoja on ainulaadne paepõhjaline org, kus esinevad joaastangud, kurisud ja allikad.

Astangute kõrgused on pärivoolu liikudes 1,4 m, 0,7 m, 1,9 m, 1,3 m ja 0,5 m. Kaks esimest astangut on kujunenud Volhovi, kolm ülemist – Kunda lademe lubjakividesse. Org süveneb järsult kuni 10 meetrit. Kohati, eriti aga kolmanda astangu juures, on ta kanjonilaadne.

# data[].attributes.location_name
Ontika paekallas, Ontika, Ida-Viru County

# data[].attributes.body
Eesti kõrgeim kuni 55 meetrit üle merepinna ulatuv Ontika pankrannik on kui kivist loodusraamat, paljastades vaatajatele erinevad ajastu kihid. Kõige parem vaade pankrannikule avaneb Valaste joa juurest trepiplatvormilt või tutvudes unikaalse klindimetsaga rannikule rajatud Valasteõppe- ja  matkarajal.
Ontika pankrannik on Rootsist Ölandi saarelt algava ja Venemaal Ladoga järve kandis lõppeva üle 1100 km pikkuse kuulsa Balti klindi kõige kõrgem osa. Paekallas kulgeb Saka külast Toila laheni ligi 23 km ulatuses, olles sellisena klindi kõige pikem katkematu osa.
Ontika pankrannik on kui kivist loodusraamat, paljastades vaatajatele erinevad ajastu kihid. Klindil paljanduvatest kivimite kihtidest on hästi näha lubjakivi, liivakivi, diktüoneemakilt ja sinisavi. Siia on salvestunud mere ja jää pealetung, mandrilaamade kokkupõrked, maavärinad, vulkaanipursked, meteoriidiplahvatused, aga ka ürgsete loomade jäänused ja nende elutegevuse jäljed – fossiilid.

# data[].attributes.body
Emumägi on Pandivere kõrgustiku ja Põhja-Eesti kõrgeim tipp, mille kõrgus merepinnast on 166,5 m ja jalamilt 80 m. Emumäel asub vaatetorn, mille 115 astet viivad 21,5 meetri kõrgusele maapinnast ja tipust näeb selge ilmaga kahe-kolmekümne kilomeetri kaugusele.
Lisaks vaatetornile on Emumäel veel turismiinfopunkt, kaks madalseiklusrada, erineva pikkusega matkarajad, puhkamiseks laudade ja pinkidega varjualused, puukujude allee ja vana Mursi kalmistu. Pikniku pidamiseks ja grillimiseks on puhkealal olemas istumiskohad ja grillrestidega lõkkeasemed.
Emumäel asuvad ka kultuuriseltside puukujude allee, kännumaja, päikesetõusumaja, vana kalmistu, "Kersna pink", telkimis- ja piknikukohad.
Muistendi kohaselt on Emumägi tekkinud Kalevipoja hobuse poolt Peetla rabast kaabitud mullast.
Emumäe ja selle lähipiirkonna kaitseks on loodud Emumäe maastikukaitseala.
Igal kevadel korraldatakse ümber Emumäe Emumäe jooksu.

# data[].attributes.body
Seminari on Rakvere linnaosa praeguse Seminari tänava ümbruses. Linnaosa hakati rajama 1960. aastal kuna oli suurema hulga kortermajade vajadusega seoses.
Linnaosa sai nime piirkonna vanima hoone Wesenbergi õpetajate seminari järgi.
Algselt olid piirkonnas eramajad ja põllud. Rajati ka katlamaja ja sünnitusmaja. Õpetajate seminari majas on asunud ka kaitseväe staap, praegu asub selles Rakvere Ametikool.

# data[].attributes.body
Tihedalt hoonestatud Südalinn paikneb C.R.Jakobsoni, Tallinna, Võidu ja Tuleviku tänava vahel. See on eelkõige ärikeskus, kus paiknevad kauplused, turg, toitlustus-, teenindus- ja meelelahutusasutused, pangakontorid, postkontor ja bussijaam, samuti 2004. aastal valminud moodne keskväljak (ametlik nimi – Turu plats). Alates aastast 2015 asub ka linnavalitsus keskväljaku ääres aadressil Lai 20. Linnavalitsuse kõrval asuv Parkali tänav on alates aastast 2018 mõeldud vaid jalakäijatele ja ühendab vanalinna südalinnaga.

Rakvere südalinn hakkas välja kujunema 19. sajandi viimastel kümnenditel, kui linna peatänavaks sai Rakvere raudteejaama poole kulgev Peterburi tänav (praegu Tallinna tänav) ja turuplats viidi Pikalt tänavalt kiriku juurest 1906. aastal praeguse Turu platsi kohale. Turuplats kujunes linna keskseks väljakuks, seal toimusid lisaks laatadele tuletõrje- ja sõjaväeparaadid, rahvakoosolekud, kontserdid. 1920.–1930. aastatel eraldati turuplatsist lõuna pool täiendavad ehitusalad, sest omandati maaseadusega ühenduses kirikumõisa maad 1919. aastal.

# data[].attributes.location_name
Vergi sadam, Vergi küla, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Vergi sadam on sadam Vergi poolsaarel Vergi külas, Haljala vallas Lääne-Viru maakonnas. Sadam valmis 1936. aastal. Sadamas asub väga ilus restoran Wirke's. Sadama ümbruses on matka rajad, rand ja palju tegevusi lastele. Küla on väike kuid väga kokkuhoidev ning meeldiv. Suvel on suurepärane koht kus käia ning seal toimub ka palju erinevaid üritusi.

Seal on toimunud palju suuri kontserdeid ja üritusi. Lapsepõlves käisin ka mina vanematega seal iga aasta 2 Quick Start-i kontserditel mis olid väga kuulsad. Praegu on üritusi päris tihti nii suurtemalt kui ka väiksematelt artistidelt. Seal saab pidada nii pulmi kui ka muid suuri üritusi.

Aastast 2021 on restoran teatud nime all Wirke's, minu õde Kelli Suigusaar on selle juhataja ning saan rõõmuga öelda, et ka mina aitasin kaasa selle kõigega ning nüüd ka töötan seal.

# data[].attributes.body
Esimesed andmed Lahemaal asuva Käsmu küla kohta pärinevad aastast 1453. Käsmu on tuntud "kaptenite küla" nime all. Seal töötas merekool ja pea igas peres oli oma kapten või tüürimees. Küla omapäraks olid valged kaptenimajad ja kõrged lipumastid. Küla on tuntud rohkete kultuurimälestiste poolest. Ajaloost annab hea ülevaate Käsmu Meremuuseum. Praegu on Käsmu populaarne suvituspaik, kus võid hinge kosutada rannas jalutades, õpperajal matkates, kontserte nautides või vaatamisväärsustega tutvudes.

Viru Folk on festival, mis annab Lahemaa kaunile rannakülale kolmeks päevaks uudse näo ning hingamise. Sisukas ning mitmekülgne programm tagab põnevaid hetki igaühele, kes neil päevil Käsmu tuleku ette võtavad ning leiavad aega seal rahulikult kõike pakutavat nautida. Festivali pealaval Lainela puhkekülas ning metsalaval Vana-Jüri neemel kõlab kõigil kolmel päeval pärimusmuusika. Arvukatel kontsertidel astuvad Eesti folgieliidi kõrval üles ka mitmed vahvad esinejad Põhjamaadest. Festivali ajal kuuluvad Käsmu tänavapilti ka mitmed välikohvikud ja jäätiseletid, samuti velotaksod, mis aitavad väsinumate jalavaeva vähendada. Tegemist on ühe väga erilise festivaliga. Just see mõnus õhkkond on see, mis meid sinna ikka ja jälle tagasi tõmbab.

# data[].attributes.body
Rannakuurort Võsu asub Lahemaal, Käsmu lahe lõunakaldal, kahe poolsaare vahel. Võsu rand on kaetud valge liivaga ning ranna üheks plussiks on ka madal lahepõhi, mis ulatub rannast mitmesaja meetri kaugusele. Aktiivsed puhkajad saavad rannas mängida erinevaid pallimänge või treenida välijõusaalis, lapsed kiikuda ja läheduses mänguväljakul mängida. Suvehooajal saab rannast ka karastusjooke ja suupisteid osta. Lähimad söögikohad ja kauplus asuvad Võsu alevikus, paarsada meetrit rannast.

Nii mõnigi on kuulnud Võsu rannas toimuvast Võsu Rannafestivalist. Tänavu tähistab festival oma 11ndat sünnipäeva. Seal on läbi aastate esinenud pea kõik Eesti suurimad staarid ning laiast maailmast Rudimetal DJ, Burak Yeter, Inna, Alexandra Stan, Haddaway, Captain Jack, DJ Bobo, Sigma, Mr Belt & Wezol. Eelmisel aastal esines festivalil samuti maailmas väga tuntud Dr. Alban. Kes meist seal käinud on, on öelnud, et tegemist on väga ägeda festivaliga ning ka sel aastal võtame sellest kindlasti osa.

# data[].attributes.body
Rohu on küla Lääne-Viru maakonnas Vinni vallas. Aastatel 1992-2017 (kuni Eesti omavalitsuse haldusreformini) asus küla Laekvere vallas. Rohu külast loodes asus Nõukogude ajal Rohu raketibaas. Täpsemalt oli tegu tuumaraketibaasiga. Rakettide tegevusraadius ulatus 2000 km. Need olid omal ajal ühed suuremad ja salajasemad militaarobjektid Eestis. Rohu küla lähedal asus kunagi Rohu mõis. Mõisa koosseisu kuulus 131,2 ha mõisamaad, 28 lahustükki ja Rohu küla. Mõisahoone on tänaseks hävinenud. Külast on valminud viieosaline dokumentaalfilm “Rohu küla lood”.

See on koht, kus elas minu vanaisa. Minu ema kasvas seal koos oma sugulastega üles ning see on siiani meile oluliseks kohaks.

# data[].attributes.attachment_caption
Meresuu SPA Narva-Jõesuus ja selle ümbrus

# data[].attributes.body
Narva-Jõesuu on linnasisene linn Ida-Viru maakonnas. 1. mail 1938 jõustunud linnaseadusega sai Narva-Jõesuust Narva linnaosa. Eesti taasiseseisvumise järel eraldati Narva-Jõesuu Narvast omaette linnaks. Linn paikneb Narva jõe ja merelahe vahelises kolmnurgas, kus sümmeetrilised tänavad on rajatud otse luitemännikusse. Narva-Jõesuu on tuntud kuurortlinnana, mille hiilgepäevad jäävad aastakümnete taha. Lisaks asub Narva-Jõesuus Eesti pikim mereäärne liivane supelrand ja mitmed raviasutused.

Minu ema veetis enamus oma noorusajast Narva-Jõesuus. Ta käis seal koos oma vanaema, vanaisa ja teiste sugulastega.

# data[].attributes.body
Uljaste on küla Ida-Viru maakonnas Lüganuse vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Sonda valda. Küla juures on Uljaste järv ja Uljaste oos.
Küla on esmamainitud 1468. aastal Taani hindamisraamatus.
18. sajandi kaartide järgi on külas olnud kõrts. Küla on kuulunud Viru-Nigula kihelkonda.
Maakonna piir eraldab Ida-Viru maakonna Uljaste küla Lääne-Viru maakonnas Vinni vallas paiknevast Uljaste külast. Uljastes ja selle ümbruses on mitmeid huvitavaid vaatamisväärsusi.
Uljaste järv on järv Ida-Virumaal, Sondast 3,5 km lääneedela pool. Järve pindala on umbes 60 hektarit, suurim sügavus ulatub 5,6 meetrini. Asub merepinnast 66 meetri kõrgusel. Järv on nõrga läbivooluga.

Minu isa poolsel suguvõsal on seal suvemaja. Paljud perega seotud üritused suveti alati toimuvad seal ning kõik kes saavad tulevad alati kohale.

# data[].attributes.body
Viitna on küla Lääne-Viru maakonnas Kadrina vallas. Asub Tallinna-Narva maantee ääres. Viitnas asuvad Viitna kõrts ja Viitna järved.
Viitna Kõrts oli esmakordselt mainitud 1768, mil märgiti, et Aaspere mõisale kuulunud Viitna küla maad koos kõrtsiga läksid Palmse mõisale võlgade katteks. Teada on, et esialgne kõrts põles 1700 aastatel lõpul maha, uue ehitamisest pole märkeid ajaloost leitud. 18. sajandil oli Viitna kõrtside poolest rikas paik, sest siin kohtusid 5 mõisa piirid, lisaks asus ta suure maantee ristumiskohas. Viitna kõrts oli ka nõukogude ajal üks legendaarsemaid söögikohti, kuhu väliskülalisigi veeti.

Minu ema üks lemmikuid kohti kus suvel käia. Talle alati meenuvad selased mälestused ja arvab, et see on lihtsalt väga ilus koht.

# data[].attributes.body
Porkuni on küla Lääne-Viru maakonnas Tapa vallas. 1977. aastal liideti Porkuni külaga Jõeotsa. rahvaloenduse andmeil elab külas 239 elanikku. Porkunis on tähelepandav sügav ürgorg, mille lammil paikneb kaunis Porkuni järv. Ta koosneb tegelikult omavahel ülevooludega ühendatud neljast järvest Suurjärv, Aiajärv, Iiri järv ja Karujärv.
Porkuni Küngassaarel asub 1966 a avatud mälestuskivi Eesti Kurtide kooli asutajale Ernst Sokolovskile ja 1976 a kurtide kooli 110 aastapäeval avatud skulptor Aime Jürjo kurtide kooli õpetajale pühendatud skulptuur "Porkuni ema". Saarel on hulganisti taieseid, mis on tehtud erinevate skulptorite poolt Porkunis korraldatud paepäevade raames.

Aastatel 1953-56 ehitati eriinternaatkooli õppehoone, arhitekt Raoul-Levroit Kivi.

Minu vanaema arvates väga ilus ja hea koht kus käia. Talle meeldib sealne loodus ning ajalugu.

Oleme selles kohas ka märganud kliimamuutuste mõjusid. Näiteks on alanenud järve veetase tunduvalt ning suvel kuumade ilmadega on järves palju rohkem vetikaid.

# data[].attributes.body
- Arnold Friedrich Johann Knüpffer  oli Eestimaa vaimulik, rahvaluule- ja keeleuurija.
- 1800. aastal sai ta Kadrina Katariina koguduse pastoriks ning sellele ametikohale jäi ta kuni surmani.
- Lisaks jumalasõna kuulutamisele andis ta panuse eesti keele grammatika ja rahvaluule uurimisse.
- Kadrina ümbrusest kirjutas ta üles umbes 500 regivärsiteksti ja rohkesti Kalevipoja-ainelisi muistendeid.
- Knüpffer oli Rakvere linna heakorrakomisjoni esimees, Isamaaliste Sõprade Eesti Ühingu liige, Õpetatud Eesti Seltsi auliige ja Eestimaa Kirjanduse Ühingu liige.
- Arnold Friedrich Johann Knüpffer suri 1843 ja on maetud Kadrina kirikuaeda.

# data[].attributes.body
- 21. aprillil 1919 valiti Gustav Johannes Beermann Kadrina Katariina koguduse õpetajaks, kellena ta teenis aastatel 1919–1941.
- Beermann pidas jumalateenistusi ka Tapal asunud sõjaväeosades ning andis usuõpetuse tunde Tapa Ühisgümnaasiumis ja Kadrina algkoolis.
- Gustav Johannes Beermanni kavandi kohaselt rajati Kadrina kiriku kalmistu juurde Vabadussõjas langenute mälestuseks Kadrina Vabadussõja mälestussammas.
- Algselt valiti Beermann abipastoriks ning 13. septembril 1935 eluaegseks Viru pastoriks.

# data[].attributes.body
Joachim Gottlieb Schwabe

- Baltisaksa päritolu Eesti kirikuõpetaja ja kirjanik.
- Schwabe elutöö oli eesti maarahva hariduse parandamine.
- Kuulsaks sai ta eesti keeles luuletava poeedina ja kalendrite autorina.
- Aastatel 1795–1797 ja 1799 oli ta Eesti-Ma Rahwa Kalendri toimetaja.
- Surmajärgselt ilmus Schwabe "Eestimaa tallomehhe laul", milles ta kritiseeris Eesti maarahva rõhumist
- Mälestustahvel Kadrina kiriku seinal.

# data[].attributes.body
Reiner Brockmann (1609-1647)
*Esimene eestikeelse ilmaliku luule viljeleja.
*Pastor, luuletaja, tõlkja
*1637. aastal avaldas ta esimese teada oleva eestikeelse luuletuse.
*Ta oli aastatel 1639–1647 Kadrina Katariina koguduse õpetaja.

# data[].attributes.body
Heinrich Stahl (u. 1600-1657)
*Eesti vanema kirjakeele looja.
*baltisakslane
*Koostas Eesti esimese "Käsi- ja koduraamatu"
*1637. a esimese eesti keele grammatika reeglistiku (Stahli grammatika).
*Tema 400. sünniaastapäeva märkimiseks avati 2000. aastal Kadrina kiriku seinal mälestustahvel.

# data[].attributes.body
Kadrina raudteejaam asub Lääne-Virumaal Kadrina vallas Kadrina alevikus. Jaamas on üks perroon pikkusega 100 meetrit. Jaam avati aastal 1870 seoses Tallinn-Narva raudtee rajamisega. Avamisel jäi see Kadrina kihelkonda Neeruti mõisa aladele. Alates 1990. aastast seisab jaamahoone tühjana. Kadrinas peatuvad Elroni idasuunalised reisirongid liinidel Tallinn-Rakvere ja Tallinn-Narva. 2020. aasta seisuga peatus Kadrinas päevas kaheksa reisirongi. 2019. aastal avaldatud nimekirja alusel kuulub jaam ehitiste hulka, millest Eesti Raudtee soovib vabaneda.

# data[].attributes.location_name
Emakeele ausammas, Viru, Kadrina, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Ajakirjanik Rein Siku eestvedamisel ja annetustest kogutud rahadega avati eesti keele ausammas Kadrina kooli kõrval 21. mail 1994. Eesti aabitsal kujutatud kuke stiliseeritud pead meenutaval rahnul seisab kiri "Sõna seob". See on teadaolevalt ainus eesti keele auks püstitatud ausammas Euroopas.

On olemas veel üks eesti keele auks püstitatud ausammas mis püstitati aastal 1988 Kanadas Kotkajärvele. Samba kavandajaks oli Heino Jõe.

# data[].attributes.location_name
Kadrina rahvamaja, Viru, Kadrina, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Kadrina rahvamaja on 1930. aastal ehitatud rahvamaja Lääne-Viru maakonnas Kadrina vallas Kadrina alevikus.
1940. aastal seoses võõrvõimu sissetungiga Hariduse Selts keelustati. Pärast II maailmasõda hoogustus taas Kadrina kultuurielu. Rahvamajas, mida vahepeal nimetati kultuurimajaks, hakkasid jälle tegutsema laulukoorid ning tantsurühmad. Rahvas võttis kõigest rõõmuga osa. Lavastati sügavasisulisi näitemänge, mees- ja segakoor laulsid eesti rahvale alati rahvuslikku tähtsust omavaid laule. Isetegevusringide töö sai taas hoogu juurde Eesti taasiseseisvumise järel.
1991. aastal sai maja rahva soovil taas rahvamaja nimetuse.

# data[].attributes.body
Kadrina Vabadussõja mälestussammas on Kadrina kirikuaias asuv Vabadussõja mälestusmärk.
Selle kavandas Kadrina Katariina koguduse õpetaja Gustav Johannes Beermann. Mälestussammas avati 15. augustil 1926. Kujur Constanze von Wetter-Rosenthali kavandite järgi valmistati 1928. aastal lisaks kaks pronksbareljeefi.
Osaliselt lõhuti mälestusmärk 18. juunil 1941. Mälestusmärk on 2003. aastal arvatud ajaloomälestiseks

# data[].attributes.location_name
Kadrina Katariina kirik, Kadrina, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Kadrina Katariina kirik on Eesti kindluskirik Lääne-Viru maakonnas Kadrinas. Nii kirik kui ka seda ümbritsev kirikuaed on arvatud kultuurimälestisteks. Interjööris on hilisemate lubjakihtide all säilinud dekoratiivsed seinamaalingud hiligooti ja barokkstiili perioodist.

Kadrina Katariina kirik oli Kadrina kihelkonna peakirik. Algselt kandis kirik nimetust Tristfer. Kirikul oli ka abikirik, kabel Ilumäel ja Viitna järvede ja Viitna kõrtsi juures. Kirik hävitati Põhjasõjas 1702. aastal ning taastati hiljem.

# data[].attributes.body
Eelmise sajandi alguses oli Alutaguse vähe asustatud piirkond. Esimesteks asukateks peetakse vadjalasi, kes oli tulnud Novgorodi vabariigist. Alutaguse piirkonda asustasid algselt vadjalased, kes aeti sealt ära juba Liivi sõja eel. Seejärel oli piirkond etniliselt mitmekesine. Alutaguse rahvuspark hoiab enda kaitse all Eesti kõige ürgsemat metsa ning paljusid ohustatud liike.

# data[].attributes.body
Ehalkivi on Eesti suurim rändrahn. See asub Lääne-Viru maakonnas Viru Nigula vallas Kunda lähistel Letipea neeme tipus liivasel laugrannal madalal merevees.

Muistendite kohaselt on Ehakivi Kalevipoja viskekivi. Sellega tahtnud Kalevipoeg Malla mõisa akna sisse visata, aga kivi läinud viltu ja kukkunud varem maha. Rahnul oli vanasti olnud ka meremärk.

Rahn on alates 1937. aastast üksikobjektina looduskaitse all ning jääb Letipea maastikukaitseala territooriumile.

# data[].attributes.location_name
Pandivere kõrgustik, Emumäe, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Pandivere kõrgustik on Põhja-Eestis asuv kõrgustik ja maastikurajoon. Pandivere alal oli kõrgustik juba enne viimast jääaega. Pandivere kõrgustikul on Eesti parimad mullad. Seal asub ainus kõrgustiku ilmajaam Eestis.
Avatud maastik, vähe metsa, Pandivere Tammikud.

# data[].attributes.body
Eesti kõrgeim juga asub Ida-Viru maakonnas Toila vallas Valaste küla lääneservas. Aluspõhja lubjakividesse murtud enam kui 2 m sügavuses kanalis voolab vesi Saka-Ontika klindiplatoolt enam kui 54 m kõrgusest servast alla. Valaste juga on eksisteerinud juba üle 180 aasta, sest juba 1840. Aastal kirjutas sellest kohalik saksakeelne ajaleht kui „maailmaimest“. Eriti maalilised vaated avanevad Valastes talvel, kui puhuvad merelt põhjatuuled, mis tekitavad koos veepritsmetega pankrannikul asuvatele puudele jääskulptuure.

2018. aasta lõpus sai valmis Valaste matkarada, mille trepistik viib alla joa juurde, kulgeb läbi ürgse metsa kuni mereni ja sealt Ontika kaudu üles pankrannikule tagasi.

Valaste joa trepistikult ja matkarajalt avaneb hea vaade maakera 400 miljoni aasta jooksul tekkinud kihtidele. Vaatemängulisem on juga kevaditi ja suurvee ajal. Eriti maalilised vaated avanevad Valastes talvel, kui puhuvad merelt põhjatuuled, mis tekitavad koos veepritsmetega pankrannikul asuvatele puudele jääskulptuure.

# data[].attributes.body
Lahemaa rahvuspark on loodud Põhja-Eesti rannikuala looduse, maastike, kultuuripärandi ning tasakaalustatud keskkonnakasutuse säilitamiseks, kaitsmiseks, taastamiseks, uurimiseks ja tutvustamiseks. Siin kaitstakse metsa-, soo- ja rannikuökosüsteeme, samuti poollooduslikke kooslusi, geoloogiamälestisi ning ajaloo- ja arhitektuurimälestisi. Lahemaa on Euroopa üks tähtsamaid metsakaitsealasid.

Lahemaa rahvuspark loodi 1. juunil 1971. See on Eesti vanim ning ühtlasi suurim rahvuspark, pindalaga 74 784 ha, millest maismaad on 47 910 ha ja merd 26 874 ha. Rahvuspark paikneb Soome lahe kaldal Harju maakonnas Kuusalu vallas ning Lääne-Viru maakonnas Haljala ja Kadrina vallas.

# data[].attributes.body
Kiviõli põlevkivikaevandus on põlevkivi kaevandus, mis asub Ida-Viru maakonnas Kiviõli linnast lääne pool. Aastas kaevandatakse peaaegu 1,5 miljonit tonni põlevkivi. Soojus- ja elektrienergia koostootmine katab nii ettevõtte kui ka Kiviõli linna soojusenergia vajadused.

1920. aastal hakkas Põhja Paberi- ja Puupapivabrikute Aktsiaühing endise Erra-Sala küla maal põlevkiviladet uurima, 1922. aastal rajas AS Eesti Kiviõli põlevkivikarjääri. AS Küttejõud hakkas 1925. aastal Põhja Paberi- ja Puupapivabrikule põlevkivi kaevandama, esialgu lahtiselt, 1933 kaevandusest.

# data[].attributes.body
Kunda sadam on sadam Kundas, Kunda lahe lõunakaldal. Kunda sadam on üks seitsmest Eesti sadamast, mis käitleb aastas üle miljoni tonni kaupu. Aastas külastab seda 400–600 laeva. Sadama territoorium hõlmab 57 000 m² maa-ala ja 832 000 m² veeala. Sadamas on kaks laohoonet ja vedelkeemia terminal. Kaupa ladustatakse ka kõvakattega lahtistel laoplatsidel.

1805. aastal sai allkirja sadama ehitusluba ning 1812. aastal jõuti sadamas tollipunkti avamiseni.

# data[].attributes.body
Tudusoo looduskaitseala on looduskaitseala Lääne-Viru maakonnas Vinni vallas. Looduskaitsealal asub Tudu soostik, mis koosneb neljast erinevast soost: Punasoo, Järvesoo, Luussaare ja Rasivere.   Kaitseala pindala on 4723,6 ha. 1997 aastal loodi Tudusoo maastikukaitseala, millest hiljem sai looduskaitseala.

# data[].attributes.body
Simuna meteoriidikraater asub Lääne-Virumaal, Väike-Maarja vallas. Kraatri läbimõõt on 8.5 meetrit ning sügavus 1.9 meetrit. Kraatri ringvall on vähe märgatav. kraater on tekkinud 1. juunil 1937 Viru-Roela kohal atmosfääris plahvatanud boliidist, mille üks osa kukkus maapinnale.

# data[].attributes.body
Väike-Maarja lähedal asuvad 7 selgeveelist Äntu järve.
Järvedest suurimad on Valgejärv, Roheline ehk Vahejärv ja Sinijärv. Kaks viimast on unikaalsed eriliselt sinakasrohelise värvuse ja vee läbipaistvuse poolest. Järvede põhjas olev hele järvelubi koos ümbritseva loodusega annab veele kauni värvuse.
Äntu sinijärv on järv Lääne-Virumaal, Väike-Maarja vallas. See on Eesti kõige selgema veega järv. Suure läbipaistvuse tagavad võimsad allikad. Allikate tõttu jääb veetemperatuur ka suvel ainult 10-15 kraadi vahele. Välja on kujunenud ka liigirikas ning omapärane taimestik.

# data[].attributes.location_name
Vabadussõja mälestussammas, Lai tänav, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Rakvere Vabadussõja ausammas avati 30. augustil 1925 ja on Vabadussõjas langenute virulaste mälestussammas. 1940. aasta sügisel monument hävitati. Praegune, vana ausamba koopia avati 30. august 1992. Sellel on kujutletud mõõka tõstev sõdur ja selle najale toetuv haavatud lipukandja. Mälestussamba üldkõrgus on 8,5 meetrit. Ehitustööd läksid maksma 500 000 marka.

Meie arvates on see oluline kuna osad meie endise kooli, Rakvere Gümnaasiumi õpilased osalesid selles sõjas ja ka langesid. Külastame ausammast kooliga igal aastal.

# data[].attributes.body
Okaskroon on mälestusmärk nõukogude võimu repressioonide ohvriks langenutele. See avati Rakvere tammikus 14. juunil 1991, mil täitus pool sajandit esimesest suurküüditamisest. Samba jalamil on mälestustahvel kirjaga: “Pühendatud Virumaalt pärit represseeritutele 14.06.1991”. Mälestussammas on nelja meetri kõrgune.

Meie arvates on see oluline kuna see on tehtud väga andekate ja julgete langenute jaoks. See on hea viis kuidas neid mälestada.

# data[].attributes.location_name
EELK Rakvere Kolmainu kogudus, Pikk, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Kirik rajati 15. sajandi alguses Rakvere ordulinnuse lähedale. Kirik hävis Liivi sõja ajal peaaegu täielikult ning sai veelkord kannatada 18. sajandi algul toimunud põlengutes, mil toimus Põhjasõda. Praeguse välimuse sai kirik 1852. aastal. Alates aastast 2010 kostub kirikutornist Rakvere linna aukodaniku Arvo Pärdi komponeeritud kellamäng.

Meie arvates on see kirik oluline kuna tegemist on ajaloolise vaatamisväärsusega, millel on väga kaugele ulatuv ajalugu. Tänapäeval mängib kirik olulist rolli linna vaimses kui ka kultuurilises elus. Toimuvad jumalateenistused, jutlused ja kontserdid.

# data[].attributes.location_name
Rakvere Keskväljak, Turu plats, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Keskajal nimetati Rakvere peaväljakut Turuplatsiks. Siin müüdi nii toitu kui ka käsitööd. Suvel ja sügisel peeti seal laatasid ning talvel jõulupidu, mil kõik linnaelanikud kogunesid sinna. Vanad hooned, mis siin asusid, hävitati Teise maailmasõja ajal. Oma praeguse kuju sai Rakvere Keskväljak 2004. aastal.

Meie arvates on see oluline kuna see on linna süda. Seal toimub väga palju põnevaid asju, näiteks jõuludel jõulukuuse avamine, jõuluturg ja aastavahetusel tuleb sinna kokku palju rahvast. Seal on tore istuda ja juttu rääkida, eriti suvel. Kindlasti on see ka koht, kus käib palju turiste.

# data[].attributes.body
Pikk tänav on üks Rakvere vanemaid tänavaid. Pikk tänav oli viie sajandi jooksul üks Rakvere peatänavatest. 17. sajandil oli Rakveres vaid viis tänavat. 1. juunil 1950 nimetati Pikk tänav Mihhail Kalinini tänavaks. Tänava lõppu on püstitatud Juhan Kunderi mälestussammas.

See on nii meile kui ka Rakvere linnale oluline paik kuna tegemist on ajalooliselt tähtsa tänavaga, mille arhitektuur on väga mitmekesine. Tänaval asuvad mitmed kohvikud ja käsitööpoed. Eriti mõnus on seal aega veeta suviti.

# data[].attributes.location_name
Rakvere Teater, Fr. R. Kreutzwaldi, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Rakvere teatrimaja loodi Rakvere mõisa endise härrastemaja kõrvale. Rakvere teatrimaja avati 1940. aastal ning selle ehitus võttis aega 11 aastat. Teatri peamajas on suur saal, kus on külastajatele 405 kohta ning väike saal, mis mahutab 104 inimest. Esimene eestikeelne näitemäng mängiti Rakvere teatris 1882.aastal.  Järjepidev eestikeelse teatri tegemine sai alguse Rakveres Juhan Kunderi kirjutatud näidendiga  “Mulgi mõistus ja tartlaste tarkus”.  Esimene etendus, mis teatris mängiti oli August Kitzbergi kirjutatud näitemäng " Tuulte pöörises"

Meie arvates on see oluline kuna teater mängib inimeste elus olulist rolli ning arendab kultuurielu.

# data[].attributes.location_name
Keskväljak, Rakvere, 44310 Lääne-Viru maakond, Eesti

# data[].attributes.body
Arvo Pärdi skulptuur avati 2010. aastal 11. septembril, helilooja 75. sünnipäeval. Skulptuur tähistab seda, kuidas Arvo Pärt nooruspõlves turuplatsil jalgrattaga ümber telefoniposti sõitmas ning klassikalist muusikat kuulamas käis, sest kodus ta seda teha nii palju ei saanud.  Skulptuuri "Jalgrattaga poiss" loomis idee tekkis juba aastal 2006 ning 2009. aastal kuulutati välja ideekavandite konkurss. Mälestusmärgi autorid on skulptorid Aivar Simson ja Paul Mänd.

Arvo Pärt on oma teostega tugevalt mõjutanud suurt osa nüüdismuusikast. Ta on üks enim mängitumaid heliloojaid maailmas. Me oleme õppinud samas koolis, mille Pärt lõpetas ning seetõttu on ka see skulptuur meile oluline. See skulptuur väljendab suurt uhkust ja tänutunnet.

# data[].attributes.location_name
Rakvere Vallimägi, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Vallimägi on tõenäoliselt Rakvere kõige vanem asustatud ala, sest seal oli eestlaste linnus juba 13. sajandi alguses. Rakvere vallimägi on kõrgendik Rakvere linnas. Rakvere vallimägi on  kaitse all alates 1958. aastast. Vallimäel asub veel ka vallimäe tuuleveski.  2020. aastal avati ka Rakvere

Meie arvates on Vallimäe Vabaõhukeskus oluline kuna seda kasutatakse kontserdite, etenduste, suvetuuride, laatade ja spordivõistluste korraldamiseks.

# data[].attributes.location_name
Tarvas, Fr. R. Kreutzwaldi, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Tarva pronksist skulptuur asub Rakvere vallimäel. Skulptuuriga tähistati 700 aasta möödumist Rakverele Lübecki linnaõiguste andmisest. Tarvas on ka Rakvere sümbol ja käib koos linna loosungiga „Väge täis". Skulptuuri autor on skulptor Tauno Kangro.

Tarva skulptuur on Rakvere linna inimestele oluline, sest see on meie linna sümbol.

# data[].attributes.location_name
Rakvere Linnus, Vallimägi, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Esmakordselt mainiti linnuse asukohta 13. sajandil ning selle sajandi teisel poolel hakkasid taanlased Vallimäele lossi ehitama. Linnust külastades satud 16. sajandi elu kujutlevasse teemaparki. Lossihoov on keskajale iseloomulik rekonstruktsioon linna igapäevaelust.

Linnuse olulisus peitub selle ajaloos ning turismis. Seal saab väga palju vajalikku infot teada linna ajaloost ja praeguse elu kohta. See on suuresti põhjus miks turistid Rakvere linna tulevad.