# data[].attributes.body
Hjælpe lande på en måde, til at forhindre fløtningstrømme.

# data[].attributes.body
Hjælpe dem med at tilpasse sig de klimaændringerne feks ved at dyrke nye afgrøder der kan klare tørke. bygge diger til at bekæmpe oversvømelser.

Altså give folk redskaber og hjælp til at bekæmpe klima konsekvenserne

Det handler og at tage et fælles global aftale.

ikke kun politikere men det individuelle mennenske.

omstilling til grøn energi/bæredygtig energi der ikke gør skade på naturen og klima.

# data[].attributes.body
Opbygge aftaler vedrørende flytning og Financial hjælp

# data[].attributes.body
Problematik med Ressource knaphed, miljømigration,

# data[].attributes.body
Intro

Problemstilling

Lidt om product

Svar på problemstilling

# data[].attributes.body
7, 11 og 13

# data[].attributes.body
I 2008 satte EU sig for at reducere sit ghg ( greenhouse gas emission) -udslip med 20% i forhold til niveauet i 1990. EU er på vej til at indfri sit mål: i 2019 var mængden af ghg-udslippet i EU faldet med 24% sammenlignet med 1990.

I 2021 har nu sat et nyt mål for at mindske ghg-udslippet med minimum 55% fra 2030 sammenlignet med 1990-niveauet og nå klimaneutralitet i 2050. Det Europæiske Miljøagentur rapporterer, at reduktionen baseret på EU’s nuværende tiltag vil ligge på 41% i 2030.

# data[].attributes.body
FN's klimapanel forudsiger, at øgruppen vil være ubeboelig i 2100.

# data[].attributes.body
Alle lande i Europa skal reducere deres co2 udledning med 95, inden året 2040.

# data[].attributes.body
Hvordan påvirker ændringer i klimaet, som fx global opvarmning, samarbejdet mellem landene, og hvad kan landene gøre for at stoppe klimaforandringerne sammen?

# data[].attributes.headline
Hvordan påvirker ændringer i klimaet, som fx global opvarmning, samarbejdet mellem landene

# data[].attributes.subject
Hvordan påvirker ændringer i klimaet, som fx global opvarmning, samarbejdet mellem landene

# data[].attributes.body
1. Ressourceknaphed: Klimaændringer kan føre til knaphed på ressourcer som vand og landbrugsjord. Dette kan skabe konkurrence og spændinger mellem landene om adgangen til disse ressourcer. Samarbejde er afgørende for at finde fælles løsninger, der sikrer en retfærdig og bæredygtig fordeling af ressourcerne.

2. Miljømigration og flygtningestrømme: Klimaændringer kan forårsage ekstreme vejrforhold, såsom stigende havniveauer, tørke eller ørkendannelse, hvilket kan tvinge mennesker til at forlade deres hjem og flytte til andre områder eller lande. Dette kan skabe spændinger og udfordringer for landene i forhold til håndtering af migration og beskyttelse af flygtninge.

3. Konfliktrisiko: Klimaændringer kan forværre eksisterende konflikter eller skabe nye konflikter. Knapheden på ressourcer, forringelse af landbrugsproduktionen og øget konkurrence om territorier kan føre til spændinger og konflikter mellem lande. Samarbejde er nødvendigt for at forebygge og løse sådanne konflikter gennem diplomati og forhandling.

4. Økonomiske konsekvenser: Klimaændringer kan have negative økonomiske konsekvenser, såsom tab af landbrugsproduktion, skader på infrastruktur som følge af ekstremt vejr, og behovet for at tilpasse sig nye klimaforhold. Disse konsekvenser kan påvirke handel og økonomisk samarbejde mellem landene. Samarbejde kan bidrage til at mindske de økonomiske tab og fremme bæredygtig økonomisk udvikling.

For at tackle disse udfordringer og styrke samarbejdet mellem landene er det vigtigt at:

Indgå internationale aftaler og forpligtelser til at reducere drivhusgasemissioner og bekæmpe klimaforandringerne.

Øge investeringerne i vedvarende energi og energieffektivitet for at mindske afhængigheden af fossile brændstoffer og reducere emissionerne.

Fremme teknologioverførsel og vidensdeling mellem landene for at accelerere overgangen til bæredygtige løsninger.

Støtte udviklingslande i deres tilpasning til klimaforandringer og hjælpe dem med at bygge modstandsdygtighed mod klimarelaterede udfordringer.

# data[].attributes.headline
Hvad kan landene gøre for at stoppe klimaforandringerne sammen?

# data[].attributes.subject
Hvad kan landene gøre for at stoppe klimaforandringerne sammen?

# data[].attributes.body
1. Reduktion af drivhusgasemissioner: Landene kan samarbejde om at reducere udledningen af drivhusgasser, herunder CO2, methan og lattergas, som er de primære årsager til global opvarmning. Dette kan opnås ved at indføre mere strenge emissionsstandarder, fremme brugen af vedvarende energikilder som sol- og vindenergi, investere i energieffektivitet og støtte forskning og udvikling af grøn teknologi.

2. Bevaring af skove og økosystemer: Skovrydning og ødelæggelse af naturområder bidrager væsentligt til klimaforandringerne. Landene kan samarbejde om at beskytte og genoprette skove og andre økosystemer, da de fungerer som naturlige kulstoflager og hjælper med at reducere CO2 i atmosfæren.

3. Fremme af bæredygtig transport: Transportsektoren er en stor kilde til drivhusgasemissioner. Landene kan samarbejde om at fremme bæredygtige transportløsninger som kollektiv transport, elektriske køretøjer og cyklisme. Desuden kan de investere i infrastruktur, der understøtter disse bæredygtige transportformer.

4. Adaption til klimaforandringer: Landene kan samarbejde om at udvikle og implementere tilpasningsstrategier for at håndtere konsekvenserne af klimaforandringerne. Dette omfatter foranstaltninger som opgradering af infrastruktur for at modstå ekstreme vejrbegivenheder, vandforvaltning, beredskabsplanlægning og uddannelse af befolkningen om klimaændringer.

5. Finansiering og teknologioverførsel: Landene kan samarbejde om at sikre tilstrækkelig finansiering til at støtte udviklingslandenes indsats for at bekæmpe klimaforandringerne. Desuden kan teknologioverførsel fra udviklede lande til udviklingslande hjælpe med at lette overgangen til bæredygtig udvikling.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Klimaforandringer er en global udfordring, men hvordan påvirkes Europa? Disse fakta og tal viser de forskellige aspekter af problemet: årsagerne, konsekvenserne og udviklingen.

CO2 er ikke den eneste drivhusgas, der forårsager global opvarmning

Den bedst-kendte drivhusgas er kuldioxid (CO2). Den stod for næsten 80% af volumen af alle drivhusgasudledninger i EU i 2021.

Andre drivhusgasser er til stede i mindre omfang i atmosfæren, men de har en større varmeeffekt. F.eks. stod metan for 12% af påvirkningerne af EU's drivhusgasudslip i 2021.

Nogle drivhusgasudslip findes naturligt i atmosfæren, men menneskelig aktivitet bidrager til deres obhobning. Andre er menneskeskabte, som f.eks. fluorholdige drivhusgasser, der bruges i industrien. Deres opvarmningspotentiale er ofte flere tusinde gange stærkere CO2.
Få mere information om de forskellige drivhusgasser, deres kilder og deres opvarmningspotentiale.

De største udslippere af drivhusgas i EU: Lande og sektorer

Den Europæiske Union er den tredjestørste udslipper af drivhusgas i verden efter Kina og USA og efterfulgt af Indien, Rusland og Japan (2019).

Inden for EU hed top seks Tyskland, Storbritannien, Frankrig, Italien, Polen og Spanien. Energisektoren stod for 77,9% af drivhusgasudslippet i EU i 2019, efterfulgt af landbrug (10,55%), industrien (9,10%) og affaldssektoren (3,32%).
Få flere data i vores infografik om drivhusgasudslip per land og sektor i EU efter land og sektor.
Udviklingen af reduktionen af drivhusgasudslip (ghg) i EU siden 1990

I 2008 satte EU sig for at reducere sit ghg-udslip med 20% i forhold til niveauet i 1990. EU er på vej til at indfri sit mål: i 2019 var mængden af ghg-udslippet i EU faldet med 24% sammenlignet med 1990.

I 2021 har nu sat et nyt mål for at mindske ghg-udslippet med minimum 55% fra 2030 sammenlignet med 1990-niveauet og nå klimaneutralitet i 2050. Det Europæiske Miljøagentur rapporterer, at reduktionen baseret på EU's nuværende tiltag vil ligge på 41% i 2030.

Se vores infografik om EU's fremskridt for 2020-målene.

Læs mere:

# data[].attributes.attachment_link.title
Klimaforandringer i Europa: Fakta og tal | Nyheder | Europa-Parlamentet

# data[].attributes.attachment_link.description
Klimaforandringer er en global udfordring, men hvordan påvirkes Europa? Disse fakta og tal viser de forskellige aspekter af problemet: årsagerne, konsekvenserne og udviklingen. Den bedst-kendte drivhusgas er kuldioxid (CO2). Den stod for næsten 80% af volumen af alle drivhusgasudledninger i EU i 2021.

# data[].attributes.body
https://samfundsfag.dk/begreber/international-politik/oevrige/klimapolitik/

# data[].attributes.attachment_link.description
Klimapolitik går ud på at modvirke uheldige påvirkninger af jordens klima via den globale opvarmning, der er en konsekvens af overdreven udledning af CO2 i atmosfæren. FN startede arbejdet med

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
I et nyt ph.d.-projekt skal Lin Alexandra Mortensgaard på DIIS undersøge samspillet mellem international politik og klimaforskningen i Arktis. Målet er en større forståelse af hvordan materielle begrænsninger og politiske idéer og beslutninger er med til at afgøre, hvordan klimaforskningen foregår i praksis, og hvad det betyder for international politik, herunder for sikkerhedspolitik.

Projektet er finansieret af Danmarks Frie Forskningsfond

# data[].attributes.attachment_link.title
Ny forskning skal afdække samspillet mellem international politik og klimaforskningen i Arktis

# data[].attributes.attachment_link.description
I et nyt ph.d.-projekt skal Lin Alexandra Mortensgaard på DIIS undersøge samspillet mellem international politik og klimaforskningen i Arktis. Målet er en større forståelse af hvordan materielle begrænsninger og politiske idéer og beslutninger er med til at afgøre, hvordan klimaforskningen foregår i praksis, og hvad det betyder for international politik, herunder for sikkerhedspolitik.

# data[].attributes.body
https://www.danskindustri.dk/politik-og-analyser/di-mener/klima/en-groen-skattereform/

# data[].attributes.attachment_link.description
DI Mener: Paris-Aftalen skal overholdes, så dansk erhvervsliv kan eksportere grønne klimaløsninger til hele verden.

# data[].attributes.body
Tidligere ozonlags aftale 1990.

Tidligere globaaftaler