# data[].attributes.body
ÁRPÁD FEJEDELEM
1: a társadalom törzsekbe szerveződött így a hét magyar és egy kabar törzs, a ranglétra tetején a fejedelem és a nemzetségfők álltak.
2: pogány vallás
3: nomád életmódból telepedtek le ,így lovas-íjász harcosok voltak, pásztorgodtak és földet műveltek, törzsi életmódot éltek.
4:Magyaroroszág frissen letelepedett népessége kb egy millió körül lehetett.
5: Európa nem szimpatizált az Árpád házzal hisz az már felvette a keresztény vallást és az ezzel járó szokásokat, míg Magyarország abban a korszakban még egy kissé elmaradottabb életmódot élt pogány vallással.
6: kultúrájuk közel állt a nomád életmódhoz és a pogány szokásokhoz.

III. ANDRÁS
1: a társadalmi forma királyság, így a felső rétegek között állt nyilván a király, alatta az egyházfőkkel és nemesekkel.
2: keresztény vallás
3: a társadalmi életmód átvette a fejlődő Európa szokásait így az új vallás mellett kialakult a városi életmód kis és nagybirtokosokkal akik földet műveltek és állatot tartottak.
4: a tatár járás utáni betelepített nemzettségekkel kipótolva a veszteségeket, Magyarország megközelítőleg három millió főt számolhatott.
5: az utolsó árpád házi király korára a család elfogadottabbá vállt Európa szerte hiszen sokat adaptálódott a kontinens szerte elterjedt szokásokhoz mint például a kereszténység felvétele.
6: keresztény kultúrával járó szokások, Európa többi részéhez hasonló, sok német befojás

Tancsik Dorka

# data[].attributes.body
I. társadalom szerveződése: Árpád fejedelem uralkodása alatt Magyarország törzsi nemzetiségi szervezetben élt , ahol az urak irányítottak, míg III. András idejében a király állt a társadalom élén és ő irányított.

II. Vallás: Árpád fejedelem korában a társadalom nagy része pogány vallású volt, míg III. András idejében a kereszténység már nemzetközileg is a fénykorát élte, aminek hatása magyarországon is tükröződött. Egyedül a magyar társadalomba beolvadt kunok maradtak a pogány vallásnál (büntetéseket szabtak ki rájuk ezért)

III. Életmód: eleinte a honfoglaló törzsek vándorló, nomád életmódot folytattak, de III. András idejében már letelepedtek.

IV. Népesség: a honfoglalás idejében nagyjából fél millió és egy millió fő között mozgott a népesség, míg III. András idejében a népesség száma már jelentősen megnőtt és elérte akár a két milliót is.

V. Az Árpádok elfogadottsága Európában: Honfoglaláskor nem voltak kedveltek a fosztogató életmód és a zsákmányszerző hadjáratok miatt, amik főleg nyugatra és délre irányultak. III. András idejére azonban elfogadottabbá váltak, mivel felvették a kereszténységet és az ország is rohamos fejlődésen ment keresztül ez idő alatt. ( még közelebb kerültünk Európához, nagyhatalommá nőtt az ország)

VI. Kultúra:
Honfoglaláskor a pogány kultúra volt elterjedt, míg III.András korára átvette a nép a keresztény szokásokat és kultúrát, beépítve azt a mindennapjaikba.

Jakab Dóra

# data[].attributes.body
Árpád fejedelem
1) törzsekben éltek, kettős fejedelem rendszer volt

2) pogányság, vallási vezető a kende/ kündü volt

3) állattartó, vándorló, nomád életmód

4) kb. 300.000

5)nem voltak elfogadottak, mert pogányok voltak és sok volt a zsákmány szerző hadjárat

6) pogány kultúra és szokások, nincs írásbeliség

III. András
1) jobbágyság, familiárisok, nemesek( korábban szerviensek), bárók és mindenki felett a király

2) kereszténység

3) letelepedett, városok és falvak kialakulása

4) kb. 2.000.000 (nagyrésze külföldi)

5) elfogadottak, mert a kereszténység elterjedett ezért jó kapcsolatuk volt a környező országokkal és a pápával

6) átvették a keresztény szokásokat, latin nyelv és írásbeliség elterjedése

Dózsa Emma

# data[].attributes.headline
Árpád és III. András korának összehasonlítása

# data[].attributes.subject
Árpád és III. András korának összehasonlítása

# data[].attributes.body
1., társadalom szerveződése:

Árpád fejedelem uralkodásának ideje alatt Magyarország törzsi nemzetiségi szervezetben élt. Ez azt takarta, hogy az urak irányítottak, a harcosok alájuk tartoztak, alattuk pedig a szabad köznép rétege volt található, akik szolgáltatásokkal tartoztak az előkelőknek. A piramis legalján a rabszolgák voltak. Továbbá jelen volt a hét törzs és a kettős fejedelemség rendszere, illetve számos nemzetiségek (pl. szlávok, székelyek, kabarok, jászok) beolvadtak népünkbe.

III. András idejében ezzel szemben a király állt a társadalom élén, alá tartoztak a korábban nemesként emlegetett bárok rétege, ezután jött a szerviensekből kialakuló nemesség (jogaik megnőnek), majd a kialakuló polgárság és jobbágyság, végül pedig a rabszolgák rétege. Még a IV. Béla uralkodása alatt beolvadó hospesek (külföldiek) is lassan a társadalom részévé válnak.

2., vallás

A társadalom döntő része pogány vallású volt, csak kis számban fordultak elő olyanok, akik a keresztény hitet képviselték.

III. András korában viszont már a kereszténység nemzetközileg (is) a fénykorában volt, és ennek a hatása Magyarországban is érződött. Egyedül a lassan a magyar társadalom részévé váló kunok képviselték a pogány hitet nagyobb  számban, emiatt büntetéseket is kiróttak rájuk.

3., életmód

Kezdetben vándorló, nomád életmódot folytatott a magyarság, nem sokkal később ez növénytermesztő életmóddá alakul át. Több forrás így írja le az átlagos magyar harcosokat: kb. 170cm magas, borotvált fejű, hajukat varkocsban hordó férfiak.

Az Árpád ház uralmának utolsó évtizedeiben, már letelepedett a magyarság, egyedül a pogány Kunok voltak azok, akik ennek ellenére is a nomád, állattartó életmódnál maradtak.

4., népesség

Eléggé sok eltérő adattal találkoztam, de talán szerintem ez lehet a legpontosabb:

Árpád korában: kb. 800 ezer ember.

III. András korában: <2,2 millió ember.

5., Árpádok elfogadottsága Európában:

Árpad korában főleg a zsákmányszerző hadjáratok okán nem igazán támogattak minket az európai, kiváltképp a tőlünk nyugatra és délre fekvő országok, ugyanis arrafele irányult a hadjáratainknak jelentős része.

III. András idejében a fejlődés közelebb vitte az országot Európához, jelentős nagyhatalommá nőttük ki magunkat Európa szinten. Továbbá, keresztény hitünk miatt, sok hasonló állam is elfogadott minket.

6., kultúra

Kezdetben analfabéta, pogány hitvilág szerint élő emberek alkották a társadalmat, akik ekkor még teljesen el voltak hidegülve a nyugaton kibontakozó Római Katolikus Egyháztól vagy éppen a keleten lévő Ortodox Egyháztól.

Később a pogányságot a keresztény hitvilág, kultúra váltotta fel. A hozzánk közelebb eső Római Katolikus Egyház mintájára jött létre az egyház Magyarországon.

Lobenwein Vince Tamás

# data[].attributes.headline
IV. Lászlót az a III. András követte a trónon, akinek az egyre erősödő tartományurakkal szemben kellett kormányoznia. Élete során nem is sikerült a királyság régi hatalmát visszanyernie, így az utókor számára leginkább azért maradt fenn az ő emléke, mert 1301-es halálával kihalt az Árpád-ház.

# data[].attributes.subject
IV. Lászlót az a III. András követte a trónon, akinek az egyre erősödő tartományurakkal szemben kellett kormányoznia. Élete során nem is sikerült a királyság régi hatalmát visszanyernie, így az utókor számára leginkább azért maradt fenn az ő emléke, mert 1301-es halálával kihalt az Árpád-ház.

# data[].attributes.headline
IV. László uralkodását a kunkérdés megoldása kísérte végig. Az országba telepedett kunok ugyanis továbbra is pogány rítusok szerint éltek, az egyház pedig ezt nem engedhette meg. A kereszténység felvétele miatt a király összetűzésbe került a kunokkal.

# data[].attributes.subject
IV. László uralkodását a kunkérdés megoldása kísérte végig. Az országba telepedett kunok ugyanis továbbra is pogány rítusok szerint éltek, az egyház pedig ezt nem engedhette meg. A kereszténység felvétele miatt a király összetűzésbe került a kunokkal.

# data[].attributes.headline
IV. Bélát fia, V. István követte a trónon 1270-ben. István már apja életében megkapta az ország keleti felét, amelyet ,,ifjabb királyságként" irányított. Tényleges uralkodása viszont csak két évig tartott, 1272-es halálakor a koronát az ekkor tízéves fia, IV. László kapta.

# data[].attributes.subject
IV. Bélát fia, V. István követte a trónon 1270-ben. István már apja életében megkapta az ország keleti felét, amelyet ,,ifjabb királyságként" irányított. Tényleges uralkodása viszont csak két évig tartott, 1272-es halálakor a koronát az ekkor tízéves fia, IV. László kapta.

# data[].attributes.headline
Nézzétek meg a következő videórészletet! (befejezés 17:04)

# data[].attributes.subject
Nézzétek meg a következő videórészletet! (befejezés 17:04)

# data[].attributes.body
https://youtu.be/bhJrRCYgIJk?t=792

# data[].attributes.attachment_link.title
Magyarország Története 8. rész - Az Árpád-kor Utolsó Évtizedei

# data[].attributes.body
a) Milyen kapcsolata volt IV. Lászlónak a kunokkal?
b) Milyen elképzelések vannak a királygyilkosságról?

# data[].attributes.headline
Tekintsétek meg a következő videórészletet! (befejezés 13:12)

# data[].attributes.subject
Tekintsétek meg a következő videórészletet! (befejezés 13:12)

# data[].attributes.body
https://youtu.be/bhJrRCYgIJk?t=575

# data[].attributes.attachment_link.title
Magyarország Története 8. rész - Az Árpád-kor Utolsó Évtizedei

# data[].attributes.headline
A tatárjárás után IV. Béla nagyban szorgalmazta a kővárak építését. Saját királyi lakhelyét is megváltoztatta, Esztergomból az uralkodása alatt megépült várba költözött, Budára, amely ekkor alakult ki és indult fejlődésnek mint város.

# data[].attributes.subject
A tatárjárás után IV. Béla nagyban szorgalmazta a kővárak építését. Saját királyi lakhelyét is megváltoztatta, Esztergomból az uralkodása alatt megépült várba költözött, Budára, amely ekkor alakult ki és indult fejlődésnek mint város.

# data[].attributes.headline
A mongol támadás miatt IV. Béla családjának is menekülnie kellett, végül a király feleségét és gyermekeit Klissza várába fogadták be. A vár ostroma során viszont a család két gyermeke is meghalt pestisben, Mária királyné pedig éppen várandós volt. 

# data[].attributes.subject
A mongol támadás miatt IV. Béla családjának is menekülnie kellett, végül a király feleségét és gyermekeit Klissza várába fogadták be. A vár ostroma során viszont a család két gyermeke is meghalt pestisben, Mária királyné pedig éppen várandós volt. 

# data[].attributes.headline
Nézzétek meg a következő videórészletet! (befejezés 3:42)

# data[].attributes.subject
Nézzétek meg a következő videórészletet! (befejezés 3:42)

# data[].attributes.body
https://youtu.be/bhJrRCYgIJk?t=84

# data[].attributes.attachment_link.title
Magyarország Története 8. rész - Az Árpád-kor Utolsó Évtizedei

# data[].attributes.headline
Tekintsétek meg a  következő videórészletet a link megnyitása után! (befejezése 23:48)

# data[].attributes.subject
Tekintsétek meg a  következő videórészletet a link megnyitása után! (befejezése 23:48)

# data[].attributes.body
https://youtu.be/IlQzzOe0_i8?t=1270

# data[].attributes.attachment_link.title
Magyarország Története 7. rész - Az Aranybullától A Tatárdúlásig

# data[].attributes.body
a)
változó viszonyuk volt
IV László egyszer ellenük egyszer mellettük volt

# data[].attributes.body
a) Miért tisztelik saját szentjükként a horvátok is Margitot?
b) Hogyan nevezték korábban a Margit-szigetet?

# data[].attributes.body
születése miatt

# data[].attributes.body
-nyulak szigete
boldogságos szűz szigete
budai sziget

# data[].attributes.body
a) Miről kapta nevét Pest?
b) Milyen elképzelések vannak Buda nevének eredetére?

# data[].attributes.body
a) Kinek az oldalán harcolt az 1278-as morvamezei csatában IV. László? Hogyan végződött a küzdelem?
b) Mi a Hősök terén megtalálható dombormű ,,turpissága"?

# data[].attributes.headline
Keressetek egy képet Szent Margitról, majd töltsétek fel!

# data[].attributes.subject
Keressetek egy képet Szent Margitról, majd töltsétek fel!

# data[].attributes.body
Vessétek össze a honfoglaló Árpád fejedelem és az utolsó Árpád-házi, III. András korának magyarságát a következő szempontok szerint!

1. a társadalom szerveződése, 2. vallás, 3. életmód, 4. népesség, 5. az Árpádok elfogadottsága Európában, 6. kultúra

# data[].attributes.body
a, Pesti rév
jelentése : kemence

# data[].attributes.body
b, víz
vagy budán élő szláv férfiről
Attila hun király bátyja

# data[].attributes.body
a) A német fejedelem, Habsburg Rudolf oldalán harcolt és legyőzték II. Ottokárt cseh királyt.

# data[].attributes.headline
Keressétek meg térképen, hogy hol lehetett a videóban említett "magyarok negyede"!

# data[].attributes.subject
Keressétek meg térképen, hogy hol lehetett a videóban említett "magyarok negyede"!

# data[].attributes.body
Csatoljatok egy képet az ott található templomról!

# data[].attributes.body
b) A morvamezei csata domborműjén nem jutott hely IV. Lászlónak, ezért Károly Róbert szobra alá helyezték, aki akkor még meg se született. Ezt pedig úgy rejtették el, hogy nem is írták oda, hogy mit ábrázol.

# data[].attributes.body
b)
-lehetett a kunok bosszúja egy korábbi vereség miatt
-egy kun férj ölte meg aki rajtakapta a feleségével
-Borsa család bujtotta fel a három kunt

# data[].attributes.headline
Derítsétek ki, hogy miért illették IV. Lászlót a ,,kun" jelzővel!

# data[].attributes.subject
Derítsétek ki, hogy miért illették IV. Lászlót a ,,kun" jelzővel!

# data[].attributes.body
Kun László a magyar monarchia királyaként szeretett volna egy kötöttségektől mentes, szabad életet élni, mint tették azt az országban elő, nomád életmódot folytató kunok. Az Árpád-házi király szívesen tartózkodott köreikben, nem véletlenül kapta az utókortól a Kun melléknevet + anyja is kun származású volt

# data[].attributes.headline
Keressétek meg, hogy melyik ország területén található ma Körösszeg vára! (Csatoljatok a település váráról egy képet is!)

# data[].attributes.subject
Keressétek meg, hogy melyik ország területén található ma Körösszeg vára! (Csatoljatok a település váráról egy képet is!)

# data[].attributes.headline
Találjátok meg a térképen a mai Héjavárat, vagyis Habichtsburgot!

# data[].attributes.subject
Találjátok meg a térképen a mai Héjavárat, vagyis Habichtsburgot!

# data[].attributes.body
Csatoljátok ide a pontos koordinátáit!

# data[].attributes.headline
Margit volt a hatodik (a hétből) az Árpád-házban, akit szentté avattak. Gyűjtsétek össze a többi szent tiszteletű ,,Árpádot"!

# data[].attributes.subject
Margit volt a hatodik (a hétből) az Árpád-házban, akit szentté avattak. Gyűjtsétek össze a többi szent tiszteletű ,,Árpádot"!

# data[].attributes.headline
Melyik uralkodóházból származott IV. László felesége?

# data[].attributes.subject
Melyik uralkodóházból származott IV. László felesége?

# data[].attributes.body
1.)
a-születése miatt
b-nyulak szigete
boldogságos szűz szigete
budai sziget

2.)
Szent Piroska
Szent László
Szent István
Szent Imre
Szent Erzsébet
Szent Kinga

# data[].attributes.body
Anjou uralkodóházból

# data[].attributes.body
47.4626° N, 8.1808° E

# data[].attributes.body
1.) Társadalom szerveződése
-Honfoglaló Árpád uralkodása alatt:
A magyarok törzsi társadalomban éltek. Minden törzs élen egy törzsfő állt (Úr), a törzseket nemzetségek alkották. Egy törzs általában 7 nemzetségből állt (élén: nemzetségfő=Bő). Kettős fejedelemség volt, ami azt jelentette, hogy volt egy szakrális vezető a kende/kündü, aki a vallást vezette. A másik fő vezető a gyula volt, aki egy személyben volt katonai vezető, a gazdasági élet irányítója és legfőbb bíró.
-III. András uralkodása alatt:
Itt a magyarok vezetője már a király volt, ezután jöttek a báróknak nevezett főnemesi réteg, akik megkapták a király várbirtokainak jelentős részét. A báróknak dolgozó nemesek a familiárisok voltak. Utánuk jöttek a közrendű szabadok és a földműves jobbágyok.

2.) Vallás
-Honfoglaló Árpád uralkodása alatt:
Pogány vallás volt főleg, kis számban kereszténység.
-III. András uralkodása alatt:
Már főleg kereszténység volt, a pogányokat büntették.

3.) Életmód
-Honfoglaló Árpád uralkodása alatt:
A magyarok nomád életmódot folytattak. Ez azt jelentette, hogy folyamatosan mozogtak az egyik helyről a másikra. Főként vadászatot és állattartást jelentett.
-III. András uralkodása alatt:
Letelepedett életmód, földművelés jellemezte.

4.) Népesség
-Honfoglaló Árpád uralkodása alatt:
Minden történész másként állapítja meg, de körülbelül 200 és 500 ezer fő között volt.
-III. András uralkodása alatt:
Sokkal magasabb volt már a népesség, körülbelül 2 millió fő lehetett.

5.) Árpádok elfogadottsága Európában
-Honfoglaló Árpád uralkodása alatt:
A már ott letelepedett európai államok nem kedvelték a magyarokat a nomád, fosztogató életmódjuk miatt. A nyugaton történő rabló hadjáratok csak rontottak a helyzeten.
-III. András uralkodása alatt:
Hatalmunk megnövekedése és a keresztény hit felvétele miatt, mérsékelten, de elfogadtak már minket a környező államok.

6.) Kultúra
-Honfoglaló Árpád uralkodása alatt:
Eleinte nem volt írásbeliség, a pogány hitvilág szerint éltek. Ez adta a kultúra alapját (hiedelemvilág, tradíciók, életmód stb…).
-III. András uralkodása alatt:
Miután felvették a magyarok a keresztény vallást, elterjedt az írásbeliség is, aminek nyelve latin volt. Ebben az időben a kunok voltak az egyedüliek, akik a kereszténység ellenére pogányok maradtak, emiatt büntetéseket kaptak.

Dénes Marcell

# data[].attributes.body
1.)társadalom szerveződése

Honfoglaló Árpád fejedelem

A kereszténység beáramlása következtében megindult a nyugati papok és lovagok érkezése az országba.Az újításokat elfogadó régi törzsfőnökök és a nemzetiségi előkelőkből új hatalmi elit képződött a király körül.Szélesebb réteg a fegyveres vitézek es várjobbágyok. A közszabadok és a szabadságukat elvesztő szolgák alkották a széles népréteget.

lll.András

Ebben az időben 1290 körül az ország jelentős része valójában nem a király,hanem a főurak birtokában volt.Ezek a kiskirályok sokszor egymással és a királlyal is hadba szálltak.Ekkor kezdett körvonalazódni a rendi állam kialakulása.A rendiség során azonos jogú és köteleződésű társadalmi csoportok elkülönösödése következett be. Kialakult a köznemesség és időről időre összehívta a király a rendi gyűlést.

2.)vallás

Honfoglaló Árpád fejedelem

Ezredforduló táján a lakosságnak még csak kisebb százaléka tért át a keresztény hitre(pogány lázadások, új hit elutasítása)

lll.András

Ekkor már az egész ország keresztény hitű volt, széles és nagyszámú papság.

3.)életmód

Honfoglaló Árpád fejedelem

Honfoglalás idején a lakosság nomád életmódot folytatott(állattartás,vadászat,harc)

III. András

A lakosság nagy része letelepedett és növénytermesztéssel foglalkozott.

4.)népesség

Honfoglaló Árpád fejedelem

A honfoglaló magyarok létszáma megoszlanak a történészek között de körülbelül 120000 és 500000 közé esik a számuk.

lll.András

XII. században Magyarország népessége 1,8 és 2,2 millió között lehetett, ebben nagy százalékban szerepeltek az etnikumok is.

5.)az Árpádok elfogadottsága Európában

Honfoglaló Árpád fejedelem

Honfoglalás idején a magyarok és az Árpádház elfogadása akadályokba ütközött  a magyar hadjáratok és a kalandozások miatt.

lll.András

lll. András idejére a megerősödött magyar királyság ami keresztény vallású lett egyre inkább elfogadottá vált.

6.)kultúra

Honfoglaló Árpád fejedelem

Honfoglalás idején a nagy többség írástudatlan, pogány hitvilágban élt. A sámánok és az őket kiszolgálók irányították az embereket.

lll. András

Kereszténység és a latin nyelv vált meghatározóvá, amit a papság közvetített a hívek felé.

Kiss Ági Lilla

# data[].attributes.body
1. A társadalom szerveződése:
Árpád nagyfejedelem alatt a magyar törzsek vezetői a törzsfők voltak, és ezek az önálló törzsek kötöttek még korábban szövetséget (vérszerződéssel). Egy-egy törzsben a harcosok biztosították az előkelők védelmét, a köznép különböző szolgáltatásokkal tartozott az előkelőknek, a szolgák pedig függő viszonyba kerültek uruktól.
III. András korában a magyarok uralkodója a király, a jelentős földbirtokkal, kővárakkal rendelkezők a bárók, és a nekik különböző szolgálatokat teljesítő nemesek a familiárisok. A városokban élt a szabad polgárság és a társadalom legalsó rétegét képező földművesek a jobbágyok voltak.

2. Vallás:
A honfoglaló magyarok pogány hitek szerint éltek (egy-egy kis közösség szakrális vezetője a sámán volt).
III. András uralkodása alatt a magyarok keresztény hit szerint éltek, és büntették is a pogány szokást gyakorlókat.

3. Életmód:
Árpád fejedelem idején a magyarok nomád életmódot folytattak, főleg állattartással és harcászattal foglalkoztak. A törzsek a honfoglalás során megszerzett szállásterületükön csak idővel telepedtek le és tértek át növénytermesztésre.
III. András idejére már teljesen letelepedett a magyarság, az emberek a társadalmi helyzetüktől függően művelték a földet vagy igazgatták birtokaikat.

4. Népesség:
A honfoglalás korában a Kárpát-medencébe érkező magyarok száma közel 300 000 lehetett.
Az Árpád-kor végére a népesség megnőtt a honfoglalás korihoz képest. Az ország soknemzetiségű lett a tatárjárás után betelepített külföldi népcsoportok miatt (pl. szlávok, kunok, szászok).

5. Az Árpádok elfogadottsága Európában:
Árpád fejedelem idején a keresztény európai államok nem támogatták a magyarok törekvéseit, hiszen őket megtámadva zsákmányszerző hadjáratokat indítottak a magyar törzsek.
III. András korára a Magyar Királyság egy jelentős hatalommá vált, és a nyugati kereszténységet felvéve elfogadták a környező keresztény államok.

6. Kultúra:
A honfoglalás-kori kultúrát meghatározta a pogány hiedelemvilág és az ősmagyar szokások, életmód, mondák (pl. csodaszarvas mondája).
Az Árpád kor végére a magyar kultúrát átszőtte a keresztény hit, az egyház és az írásbeliség nyelve a latin volt.

Bernáth Zita

# data[].attributes.body
1)

Árpád nagyfejedelem alatt nomád törzsek, vezetői a törzsfők, 7 nagy törzs és kettős fejedelemség.

III. András idejében maga a király állt a társadalom élén, városokban élt a szabad polgárság

2)

Árpád nagyfejedelem idejében a legtöbb a pogány vallású ember volt, nagyon kevés keresztény

III. Andrásnál a honfoglaláshoz képest a keresztények száma jelentősen megnőtt és a fénykorában volt

3)

Honfoglalás idejében a magyarok nomád, vándorló életmódot folytattak csak később telepedtek le és kezdtek el növénytermesztéssel foglalkozni.

Az Árpád ház uralkodásának utolsó részében az emberek már teljesen letelepedtek a Kunokon kívül, akik folytatták a nomád életmódot

4)

A honfoglaláshoz képest III. András idejében a népesség jelentősen megnövekedett

5)

Honfoglalás idejében az európai államok nem támogatták a magyarok tevékenységeit, hiszen nagyrészt őket támadták.

III. Andrásnál a kereszténység miatt is sok állam elfogadta a magyarokat és emellett jelentős hatalommá vált

6)

Honfoglalás idején a pogány hitvilág szerint éltek, a kultúrát a pogány szokások jelentették

III. András idején elterjedtek a keresztény ünnepek. Elterjedt az írásbeliség is, aminek a nyelve latin volt.

Lauchsz Laura

# data[].attributes.body
1, Honfoglaláskor fejedelemség volt amit a kende a szakrális/vallási vezető és a gyula a hadvezér vezette. III. András idejében már a király állt az ország élen.

2, Honfoglaláskor a magyar nép pogány nép volt. III. András idejére a magyarok jelentős része már viszont keresztény volt. Ráadásul a pogányokat üldözték is.

3, Honfoglaláskor a magyar törzsek nomád életmódot éltek és még nem telepedtek le. Állattartással foglalkoztak.

III. András uralkodása kor viszont a népesség nagy része már letelepedett és földműveléssel foglalkozott.

4, Honfoglaláskor a magyarok létszámát 400.000 főre becsülik. Ez III. András uralkodásáig a többszörösére nőtt.

5, A honfoglalás idején a nem támogatták a magyarokat a különböző hadjárataik miatt. Ez megváltozott III. András idejére mert a magyar királyság megerősödött és keresztény ország is lett így az európai országok elfogadtták Magyarországot

6, A honfoglaláskori kultúrát a pogányság határozta meg és ennek szokásai. III. András idején már viszont a kereszténység és ennek ünnepei és szokásai. Elterjedt az írásbeliség is ennek nyelve a latin volt.

Bors Nadin

# data[].attributes.body
1, Társadalom Szerveződése

Árpád fejedelem idején - törzsi szerveződés volt jellemző, illetve a kettős fejedelmi rendszer (Gyula->hadvezető, Kündü->szakrális vezető). A törzsek élén a törzsfők álltak

III. András idején - Az ország élén a király áll. A királyi birtokadománnyal rendelkező nagybirtokosok a bárók, akiknek szolgálatában a kisbirtokos nemesek, avagy a familiárisok feladatokat teljesítenek. Rajtuk kívül a társadalom része még a polgárság és a jobbágyság is.

2, Vallás

Árpád fejedelem idején - pogány hitvilág volt jellemző

III. András idején - a magyarok döntő része keresztény hitvallást követi, feltehetően kizárólag ez volt elfogadott az országban. A pogányokat üldözték.

3, Életmód

Árpád fejedelem idején - Nomád, állattartó életmód volt jellemző. Legfőképp fosztogatásból éltek meg.

III. András idején - A nép már rég letelepedett és földművelésből él.

4, Népesség

Árpád fejedelem idején - A honfoglaló népesség pontos létszámát nehéz megmondani. Mai állás szerint, kb. 500.000-1.000.000 főre tehető. Azt is érdemes megemlíteni, hogy a honfoglalók valószínűleg nem csak magyarokból álltak, többek között lehetséges, hogy kabar törzsek is részt vettek a honfoglalásban.

III. András idején - kb. 2.000.000 volt a népességszám, aminek nagy részét a tatárjárás után betelepített sok különböző külföldi nemzetiség tette ki

5, Elfogadottság Európában

Árpád fejedelem idején - Feltehetően a fosztogató hadjáratok és a pogány hitvallás miatt a környező országok nem tisztelték a magyarokat

III. András idején - az elfogadottság megerősödött, legfőképpen a kereszténység felvétele miatt. A környező országokkal próbáltak jó kapcsolatot tartani, a törvények pedig pápapártiak voltak

6, Kultúra

Árpád fejedelem idején - A kultúrát erősen befolyásolta a pogány hitvallás. A totemizmus is fontos szerepet játszott. Nem volt írásbeliség

III. András idején - kultúra átvette a keresztény szokásokat. Az írásbeliség már létezett, legfőképpen latin nyelven

Abonyi Csaba

# data[].attributes.body
I. Társadalom szerveződése
Honfoglalás idejében kettős fejedelemség volt, azaz volt a gyula aki a hadat vezette és a szakreális vezető aki a vallást vezette.
III. András idejében a király állt az ország élén, utánuk a bárók hatalma érvényesült, nekik dolgoztak a familiárisok, voltak a közrendű szabadok és legalul voltak a jobbágyok.
II. Vallás
Honfoglaláskor a magyarok pogány hit szerint éltek.
III. András idejében csak a kereszténység volt az elfogadott hit.
III. Életmód
A honfoglaló törzsek nomád életmódot folytattak.
III. András idejében már a magyarok letelepedtek.
IV. Népesség
Honfoglaláskor körübelül 500.000 és 1.000.000 fő között mozgott a népesség
III. András idejében a népesség száma sokkal magasabb volt, körübelül 2.000.000 fő.
V.Az Árpádok elfogadottsága Európában
Honfoglaláskor a kalandozó, fosztogató életmódjuk miatt nem örvendtek túlzott népszerűségnek.
III. András idejében már felvette a keresztény államiságot, annak szokásait, és kulturális értékeit, ezért Magyarország az Európai integráció következő szintre lépett.
VI. Kultúra
Honfoglaláskor az uráli területekről hozott pogágy kultúra, szokásjog érvényesült.
III. András idejében a keresztény szokások és kultúra beépült a mindennapokba.
Halasi Zselyke

# data[].attributes.body
1. A társadalom szerveződése

Honfoglaló Árpád fejedelem uralkodásának az idején a magyarok kettős fejedelmi rendszerben éltek. Ami azt jelentette, hogy volt egy katonai vezetőjük a “gyula” és egy vallási, szakrális vezetőjük is, a “kende” vagy más néven a “kündü”. A vezetők alá tartoztak a katonák, a szabadok és a rabszolgák.

III. András uralkodása alatt a nép élén a király állt. Őt szolgáltak a bárok, a familiárisok , a szabad polgárok és a jobbágyok is.

2. Vallás

A honfoglalás ideje alatt a magyarok a pogány népek közé tartoztak, de nomád életmódjuk miatt ismerték a kereszténységet és a zsidóságot is.

III. András uralkodásakor már büntetett volt a pogányság, hisz ekkor a magyar nép már csak a kereszténységet tolerálta.

3. Életmód

Árpád fejedelem idejében a magyarok vándorló, nomád életmódot folytattak egészen a honfoglalásig.

III. András uralkodása alatt már letelepedtek a magyarok.

4. Népesség

A honfoglaló magyarok népességét kb. 300 000 főre becsülik.

III. András idejében viszont már jóval több, közel 2 000 000 főből állt a magyarság.

5.  Az Árpádok elfogadottsága Európában

Árpád fejedelem uralkodása alatt a magyarok hadjáratai és fosztogatásaik miatt nem támogatták őket  az Európai államok.

III. András idejére már elfogatták Európában a magyarokat, egy részt a kereszténységük miatt is.

6. Kultúra

Árpád fejedelem idejében lévő kultúrára nagy befolyással volt a pogány kultúra és szokások és az ősmagyar mondák és legendák is. Mint a csodaszarvas mondája és a turulmadár legendája.

III. András idejében pedig teljes mértékben már a kereszténység határozata meg a magyar kultúrát.

Papp Milena

# data[].attributes.body
Marton Míra

1.  A társadalom szerveződése:

A honfoglalás idején a magyarok törzsekbe szerveződve éltek. A törzsek élén a törzsfők álltak. Kettős fejedelemrendszer volt. Egy szakrális és egy katonai vezető irányította a népet.

III. András uralkodásának idején a társadalmat a jobbágyok, a betelepült külföldiek (például kunok, szászok, szlávok), a familiárisok (kisbirtokos nemesek), a nemesek (korábban szerviensekként nevezett társadalmi csoport) és a bárók (a kővárral rendelkező polgárok) jelentették. Felettük állt a király.
2. Vallás

A honfoglalás idején a magyarok pogányok voltak. Vallási vezetőjük a Kende vagy más néven Kündü volt. Feladata a nép erejének megtestesítése és a szertartások levezénylése volt.

III. András korában a magyarok keresztények voltak és a romai katolikus egyház alá tartoztak. Az országban két érsek volt, a kalocsai és az esztergomi érsek.
3. Életmód

A honfoglaláskori magyarok állattartó vándorló, nomád életmódot folytattak.

III. András idejében várakban, városokban vagy földeken éltek.
4. Népesség

A honfoglalás idején a magyarok száma 100 000 és 1 300 000 fő között lehetett.

III. András idejére ez a szám jelentősen megnőtt, bár a tatárjárás IV. Béla uralkodása alatt megtizedelte a népességet. III. András korában a népesség nagy részét adták külföldről betelepítettek.
5. Az Árpádok elfogadottsága Európában

A honfoglalás idején a magyarok nem voltak túlzottan elfogadott nép pogány vallásuk és gyakori, fosztogató, zsákmányszerző hadjárataik miatt.

III. András idejében az Árpádok elfogadottak voltak. Igyekeztek jó kapcsolatot ápolni a környező országok királyaival és a pápával.
6. Kultúra

A Honfoglalás korában a kultúrát a pogány szokások jelentették.

III. András idejére ezek helyét átvették a keresztény ünnepek. Valamint az egyháznak köszönhetően megjelent az írásbeliség és a latin nyelv használata.