# data[].attributes.headline
Дивовижне явище

# data[].attributes.subject
Дивовижне явище

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Зелений промінь - рідкісне оптичне явище, сутність якого полягає в спалаху зеленого світла в момент зникнення сонячного диска за горизонтом або появи його з-за обрію.

вільна від хмар сторона горизонту, де відбувається захід (або схід Сонця).

Фізика цього явища полягає в тому, що заломлення сонячних променів в атмосфері супроводжується їх дисперсією, тобто розкладанням в спектр. В результаті накладання кольорових променів від окремих точок сонячного диска центральна частина його залишиться білою (а точніше, за рахунок розсіювання весь диск стає червоним) і лише верхній та нижній краї диска стають відповідно синьо-зеленим та помаранчево-червоним. Але оскільки ці смужки дуже тонкі, а наше світило яскраве, побачити їх вдається лише тоді, коли яскрава частина знаходиться за горизонтом.

Власне, коли Сонце занурюється за горизонт, останнім променем ми мали б побачити фіолетовий. Однак короткохвильові промені - фіолетові, сині, блакитні - на довгому шляху в атмосфері настільки сильно розсіюються, що не доходять до земної поверхні.

Крім того, до променів цієї частоти спектра око людини менш чутливе. Саме тому останній промінь сідаючого Сонця має яскравий смарагдовий колір. Явище дуже рідкісне та короткотривале (триває декілька секунд).

Найчастіше зелений промінь спостерігають моряки. Також відомі спостереження цього явища під час закінчення полярної ночі, коли Сонце не сходить повністю, а лише край піднімається над горизонтом.

За старовинним морським повір'ям зелений промінь - символ надії та удачі, а моряка який угледів його, очікує щасливе плавання.

# data[].attributes.attachment_link.title
Зелений промінь

# data[].attributes.attachment_link.description
Зелений промінь - рідкісне оптичне явище, сутність якого полягає в спалаху зеленого світла в момент зникнення сонячного диска за горизонтом або появи його з-за обрію. вільна від хмар сторона горизонту, де відбувається захід (або схід Сонця). Фізика цього явища полягає в тому, що заломлення сонячних променів в атмосфері супроводжується їх дисперсією, тобто розкладанням в спектр.

# data[].attributes.headline
Незвіданий, таємничий Всесвіт

# data[].attributes.subject
Незвіданий, таємничий Всесвіт

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
иха ніч. Ми піднімаємо свій погляд вгору і бачимо зоряне небо. Ми задивляємось у його сріблясте мереживо і запитуємо себе: що там? А там - космологічний парадокс. Взагалі то їх є декілька, та поговоримо про фотометричний.

Не підлягає сумніву той факт, що Всесвіт є безмежний і, очевидно, у безмежному Всесвіті існує нескінченне число зір. Світло небесних світил поширюється у всіх напрямках, заповнюючи своїм випромінюванням увесь простір. Але чому безмежна кількість зір дає так мало світла?

Нехай зорі розміщено у Всесвіті більш - менш рівномірно. Тоді число зірок, що лежать у сфері радіуса R, у центрі якої розміщено Землю, зростає пропорційно 3

Оскільки число зір зростає із відстанню пропорційно , а інтенсивність світла зменшується пропорційно , то повна інтенсивність світла від зірок, що знаходяться всередині сфери, пропорційне R . Але оскільки Всесвіт - безмежний (R→∞), то

Цей парадокс відомий давно, проте його розгадку навіть сьогодні неправильно трактують у більшості підручників з астрономії. Відразу зауважу, що поглинання світла зір міжзоряною речовиною не може бути правильним, оскільки пилові хмари поступово нагрілися б далекими зорями і почали б випромінювати стільки світла, скільки поглинають. Пояснення фотометричного парадоксу тим, що Всесвіт не є безмежним, розглядати немає сенсу в силу неправильності такого твердження.

Одним із захоплень Е.А.По була астрономія, деякі міркування над цією наукою він опублікував у філософській поемі "Еврика. Прозаїчна поема". Саме в цій роботі автор написав, що оскільки вік Всесвіту не є безмежним, то нашому погляду відкрито лише деяку частину зоряного світу. Світлу найбільш віддалених зірок недостатньо часу, щоб долетіти до Землі.

Саме цей фактор, а також те, що вік зірок є конечним і пояснює чорноту нічного неба. Як доказ - фотографії, надіслані із телескопа Хаббла.

# data[].attributes.attachment_link.title
Фотометричний парадокс

# data[].attributes.attachment_link.description
иха ніч. Ми піднімаємо свій погляд вгору і бачимо зоряне небо. Ми задивляємось у його сріблясте мереживо і запитуємо себе: що там? А там - космологічний парадокс. Взагалі то їх є декілька, та поговоримо про фотометричний. Не підлягає сумніву той факт, що Всесвіт є безмежний і, очевидно, у безмежному Всесвіті існує нескінченне число зір.

# data[].attributes.headline
Неймовірне оптичне явище

# data[].attributes.subject
Неймовірне оптичне явище

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Під міражем (або маревом) розуміють явище аномальної рефракції світла в атмосфері, при якому крім предметів в їхньому дійсному положенні, з'являються також їхні уявні зображення, що є результатом внутрішнього відбивання в земній атмосфері. Їх утворення пояснюється тим, що світло заломлюється при переході з одного середовища в інше, в тому числі й при переході зі щільнішого холодного шару повітря до більш розрідженого теплого. Для утворення міражу в природі обов'язковою умовою є чисте небо й яскраве освітлення від Сонця (або Місяця).

# data[].attributes.attachment_link.title
Фата-моргана

# data[].attributes.attachment_link.description
Під міражем (або маревом) розуміють явище аномальної рефракції світла в атмосфері, при якому крім предметів в їхньому дійсному положенні, з'являються також їхні уявні зображення, що є результатом внутрішнього відбивання в земній атмосфері. Їх утворення пояснюється тим, що світло заломлюється при переході з одного середовища в інше, в тому числі й при переході зі щільнішого холодного шару повітря до більш розрідженого теплого.

# data[].attributes.headline
Монтаж чи реальність?

# data[].attributes.subject
Монтаж чи реальність?

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Усі ми вийшли з дитинства, з країни мрій, казок та чудес. Згадуючи цей дивовижно щасливий час, мимоволі зауважуємо, що багато чого вперше ми почули саме з казок, з тих народних переказів, на яких виросло багато поколінь.

Аналізуючи найбільш давні із них, зауважуємо, що те про що мріяли наші прапредки, сьогодні стало реальною дійсністю. Нікого не дивують балакучі ящики (радіо), водяна гладь, на якій можна побачити далекі краї та тридев'яте царство (екран телевізора та монітор комп'ютера), тарілочка з яблуком, за допомогою якої можна побачити та порозмовляти з рідною людиною, котра зараз далеко (відеотелефон). Нікого сьогодні не дивують літаючі чоботи, та кожен може політати на килимі (правда сидіти прийдеться в комфортабельному кріслі літака). Пристрої заполонили наше життя, і уявити собі як обходилися наші предки без цього всього вже важко.

Дещо з казок стає реальністю в наш час - я про плащ-невидимку чи шапку-невидимку. Звичайно, не всі пам'ятають саме цю українську народну казку, але всі бачили, як вміло ховалися під цим плащем герої книги Джоан Енн Роулінг "Гаррі Поттер" та відважні хоббіти - герої кінотрилогії "Володар перстенів".

З 2009 року постійно просочується інформація з наукових журналів про попередні моделі цього диво-плаща. Звичайно, попереду всіх - японці (нація, на котру слід рівнятися). Цікаво, як працює фізика цього плаща? Мої уявлення грунтувалися, до сьогодні, на одягу із надтонких світлопроводів нескінченно великої кількості, котрі заставляють огинати світлові промені тіло людини. Інший спосіб - мініатюрні відеокамери, котрі проектують зображення з протилежної сторони людини на плащ, котрий одночасно є екраном.

Те, що запропоновано на відео, дещо інше. Розберусь, обов ' язково напишу.

А зараз - приємного повернення в світ казок, чудес та мрій.

Скоро на навчання. Чи може клас (або ті, що є у Львові) провести декілька годин в лабораторії? У вересні часу на забави не буде? Якщо будуть бажаючі, то скиньте на ел.пошту списки бажаючих.

# data[].attributes.attachment_link.title
Плащ - невидимка

# data[].attributes.attachment_link.description
Усі ми вийшли з дитинства, з країни мрій, казок та чудес. Згадуючи цей дивовижно щасливий час, мимоволі зауважуємо, що багато чого вперше ми почули саме з казок, з тих народних переказів, на яких виросло багато поколінь. Аналізуючи найбільш давні із них, зауважуємо, що те про що мріяли наші прапредки, сьогодні стало реальною дійсністю.

# data[].attributes.attachment_link.title
Джерела та приймачі світла

# data[].attributes.attachment_link.title
10 цікавих явищ про оптичні явища

# data[].attributes.attachment_link.title
Оптичні ілюзії

# data[].attributes.attachment_link.title
Світлові явища

# data[].attributes.attachment_link.title
Лінзи. Побудова зображень у лінзах

# data[].attributes.attachment_link.title
Повне внутрішнє відбивання світла

# data[].attributes.attachment_link.title
Заломлення світла

# data[].attributes.attachment_link.title
Відбивання світла

# data[].attributes.headline
Поляризація - це&nbs

# data[].attributes.body
Поляризація - це просторова орієнтація електричної складової частини електромагнітної хвилі — вектора напруженості електричного поля.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Фізика Онлайн

# data[].attributes.attachment_link.title
Фізика 11. Урок-презентація «Поляризація світла»

# data[].attributes.headline
Інтерференція - це н

# data[].attributes.body
Інтерференція - це накладання двох або кількох світлових хвиль, що призводить до посилення й послаблення світла на певних ділянках

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Фізика Онлайн

# data[].attributes.attachment_link.title
Фізика 11. Урок-презентація «Інтерференція світла»

# data[].attributes.headline
Дисперсія - це 

# data[].attributes.body
Дисперсія - це розкладання світла в спектр, обумовлене залежністю показника заломлення середовища від частоти світлової хвилі

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Фізика Онлайн

# data[].attributes.attachment_link.title
Фізика 11. Урок-презентація «Дисперсія світла. Спектроскоп»

# data[].attributes.headline
Дифракція - це явища

# data[].attributes.body
Дифракція - це явища, зумовлені здатністю хвиль змінювати напрям поширення при зустрічі з різкими неоднорідностями.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Фізика Онлайн

# data[].attributes.attachment_link.title
Фізика 11. Урок-презентація «Дифракція світла»

# data[].attributes.headline
Оптичне явище, що ви

# data[].attributes.body
Оптичне явище, що виникає внаслідок заломлення та відбиття світла в льодяних кристалах і спостерігається найчастіше в атмосфері у перисто-шаруватих хмар, рідше — за інших умов. Найпоширеніша форма гало - світле слабко забарвлене коло навколо Сонця чи Місяця. Досить часто спостерігаються яскраві кольорові плями обабіч Сонця - несправжні сонця чи паргелії, яскрава кольорова дуга з центром у зеніті - зенітна дуга, світлові стовпи, що ідуть вгору та вниз від світила.

# data[].attributes.attachment_link.title
завантаження (1)

# data[].attributes.headline
Виглядає як смуга ві

# data[].attributes.body
Виглядає як смуга від рожевого до помаранчевого кольору між темним нічним небом внизу і блакитним небом вгорі. З'являється перед сходом або після заходу і проходить паралельно горизонту на висоті 10-20 ° в місці, протилежному Сонцю.

# data[].attributes.attachment_caption
Полярне сяйве

# data[].attributes.headline
Оптичне явище світіння

# data[].attributes.body
Оптичне явище світіння окремих ділянок нічного неба в полярних районах, яке швидко змінюється. Виникає у верхніх шарах атмосфери планети під впливом потоків заряджених частинок, які магнітне поле планети спрямовує до полюсів.

На Землі такі сяйва спостерігаються на відстані 20—35° від магнітних полюсів Землі одночасно на всіх довготах, але з різною інтенсивністю.

# data[].attributes.headline
Оптичне явище в атмо

# data[].attributes.body
Оптичне явище в атмосфері, що являє собою одну, дві чи декілька різнокольорових дуг (або кіл, якщо дивитися з повітря), що спостерігаються на тлі хмари, якщо вона розташована проти Сонця. Червоний колір ми бачимо з зовнішнього боку первинної веселки, а фіолетовий — із внутрішнього.

# data[].attributes.attachment_link.title
завантаження