# data[].attributes.location_name
Криворіжсталь, вулиця Криворіжсталі, Кривий Ріг, Дніпропетровська область, Україна

# data[].attributes.headline
Криворіжсталь, вулиця Криворіжсталі, Кривий Ріг, Дніпропетровська область, Україна

# data[].attributes.subject
Криворіжсталь, вулиця Криворіжсталі, Кривий Ріг, Дніпропетровська область, Україна

# data[].attributes.body
«КРИВОРІ́ЖСТАЛЬ» – підприємство чорної металургії, один із перших і найпотужніших металургійних комбінатів в Україні. Розташ. у м. Кривий Ріг Дніпроп. обл.

Засн. 1934 як Криворіз. металург. з-д (буд-во розпочато 1931)

Під час 2-ї світ. війни з-д повністю зруйновано. У березні 1949 була відкрита перша домна. Відтоді підпр-во почало швидко розвиватися, зокрема у серпні 1956 введено в експлуатацію

2000 р. комбінат почав працювати рентабельно. 2001р.  організовано шахтоупр. ім. Кірова з підзем. видобутку руди. У серпні 2008 введено в дію доменну піч № 8 об’ємом 7 тис. м³. 2011 побудовано першу машину безперерв. литва сталевих заготовок проект. потуж. 1,2 млн т щороку.

2012 р. вироблено 5,5 млн т металопрокату та 6,4 млн т сталі. Продукцію експортує у 59 країн світу, зокрема в країни Азії (40 %) та Африки (10 %), Індію (7 %)

# data[].attributes.location_name
ПАТ, Запоріжсталь, Запоріжжя, Запорізька область, Україна

# data[].attributes.headline
Запоріжсталь, Південне шосе, Запоріжжя, Запорізька область, Україна

# data[].attributes.subject
Запоріжсталь, Південне шосе, Запоріжжя, Запорізька область, Україна

# data[].attributes.body
Травень 1929

Ухвалено рішення про будівництво в Запоріжжі великого промислового комплексу чорної та кольорової металургії – Дніпрокомбінату, куди спочатку входив завод листових сталей – сучасний Запоріжсталь.

Січень 1931

Старт будівництва нового металургійного гіганта. За обсягом будівельних робіт Дніпрокомбінат був більшим за Магнітобуд і Кузнецькбуд. Загалом було вийнято 600 тисяч кубометрів землі, укладено 100 тисяч кубометрів бетону, збудовано 45 км залізничних колій. Згодом багато будівельників Запоріжсталі залишалися працювати на заводі.

Жовтень 1932

На проммайданчик майбутнього комбінату подали електроенергію з щойно побудованої ДніпроГЕС, на той момент найбільшої у світі гідроелектростанції.

листопада 1933

Була задута перша домна – «Комсомольська» – найпотужніша в Україні. Об'єм ДП №1 – 960 кубічних метрів. Цей день увійшов в історію як День народження Запоріжсталі.

6 березня 1934

Задули другу доменну піч. На той час завод став настільки потужним, що було ухвалено рішення вивести його зі складу Дніпровського промислового комбінату.

# data[].attributes.location_name
Азовсталь, Маріуполь, Донецька область, Україна

# data[].attributes.headline
Азовсталь, Маріуполь, Донецька область, Україна

# data[].attributes.subject
Азовсталь, Маріуполь, Донецька область, Україна

# data[].attributes.body
ПрАТ «Металургійний комбінат „Азовста́ль“» — зруйнований металургійний комбінат у Маріуполі. Український монополіст з випуску деяких видів металопрокату, підприємство з повним металургійним циклом. За рівнем валового доходу посідав третє місце серед металургійних підприємств України. Щорічно виробляв 6 млн т чавуну, 7 млн т сталі, 4,5 млн т прокату, 1,5 млн т агломерату.

Рішення про будівництво металургійного заводу «Азовсталь» у Маріуполі було прийняте 2 лютого 1930 року Президією ВРНГ СРСР. 7 листопада 1930 року відбулося закладення фундамента першої доменної печі. 12 серпня 1933 року вона видала свій перший чавун. У 1934 почала роботу друга доменна піч, 1935 року на «Азовсталі» стартувало сталеплавильне виробництво — запрацювала перша в СРСР 250-тонна хитна мартенівська піч. У травні 1939 року на «Азовсталі» було встановлено світовий рекорд з продуктивності доменної печі за добу — піч № 3 видала 1614 тонн чавуну[2].

# data[].attributes.location_name
Приватне акціонерне товариство "Новокраматорський машинобудівний завод", вулиця Олекси Тихого, Краматорськ, Донецька область, Україна

# data[].attributes.headline
"Новокраматорський машинобудівний завод", вулиця Олекси Тихого, Краматорськ, Донецька область, Україна

# data[].attributes.subject
"Новокраматорський машинобудівний завод", вулиця Олекси Тихого, Краматорськ, Донецька область, Україна

# data[].attributes.body
Завод було відкрито 28 вересня 1934 року, а урочисте закладання майбутнього велетня машинобудування, відбулося восени 1929 року.

КМЗ один із найзначніших світових виробників обладнання для гірничо-металургійної промисловості. Зосереджений на виготовленні неповторних машин і обладнання, одне з найбільших спеціалізованих підприємств України.

Виготовляє високопотужне сучасне металургійне обладнання, підіймальні машини для шахт Донбасу, гірничодобувні, збагачувальні й інші машини та механізми. З часу заснування на підприємстві спроєктовано і виготовлено 102 вальцювальних стани, 189 міксерів для зберігання і перевезення чавуну, 45 штампувальних молотів, 20 установок для наплавлення конусів і чаш засипних апаратів доменних печей, 142 преси різного призначення, 17 машин для скочування шлаку з чавуновозних ковшів, 103 горизонтально-ковальські машини, близько 2000 крокувальних екскаваторів, понад 2000 шахтних підіймальних машин, близько 3000 рудо- і вуглемельних млинів, 18 роторних розкривних і добувних комплексів.

# data[].attributes.location_name
Тракторний завод, Харків, Харківська область, Україна

# data[].attributes.headline
Тракторний завод, Харків, Харківська область, Україна

# data[].attributes.subject
Тракторний завод, Харків, Харківська область, Україна

# data[].attributes.body
Харківський тракторний завод було засновано в 1930 році. Перший трактор зійшов з конвеєра 1 жовтня 1931, і цей день прийнято вважати Днем народження заводу.

За роки роботи завод випустив більше 3 мільйонів тракторів та іншої важкої спеціалізованої техніки, яку завжди відрізняла надійність, функціональність і висока якість виконання. Вироби, випущені промисловим підприємством ХТЗ, протягом десятиліть користувалися великим попитом не тільки на території колишнього Радянського Союзу, а й у багатьох країнах Європи, Азії і навіть Африки. На сьогоднішній день Харківський тракторний завод виробляє десятки моделей сучасних тракторів і спецтехніки, яка не втратила своєї актуальності і продовжує залишатися широко затребуваною серед великого кола споживачів, завдяки своїй надійності, ефективності і прийнятної конкурентоспроможної ціни виробів.

До речі, відомо, що Харківський тракторний завод під час війни випускав навіть танки! Хоча, якщо бути точнішим, то модель ХТЗ-16 належала до категорії «легких танків» і, по суті, була звичайним сільськогосподарським гусеничним трактором, який був обшитий листами броні і мав на борту гарматне і кулеметне озброєння.

# data[].attributes.location_name
Дніпровська ГЕС, ДніпроГЕС, Запоріжжя, Запорізька область, Україна

# data[].attributes.headline
Дніпровська ГЕС, ДніпроГЕС, Запоріжжя, Запорізька область, Україна

# data[].attributes.subject
Дніпровська ГЕС, ДніпроГЕС, Запоріжжя, Запорізька область, Україна

# data[].attributes.body
Цікаві факти

1. Дніпровська гідроелектростанція – це п’ята за рахунком і найстаріша гідроелектростанція на Дніпрі. Її будівництво було розпочато у 1927 році.

2. На початку своєї роботи ДніпроГЕС більше була відома під назвою Дніпрельстан, як скорочення від «Дніпровська електростанція».

3. ДніпроГЕС на сьогодні має потужність 1569 МВт, що більше ніж, потужність будь-якої іншої ГЕС в Україні, але в світі цією цифрою вже нікого не здивуєш. Наприклад потужність китайської ГЕС «Три ущелини» складає 22000 МВт. До того ж в рамках країни це теж не дуже велика цифра. Наприклад потужність Запорізької АЕС, що розташована майже поруч, складає 6000 МВт.

4. Існує легенда, що Сталіну пропонували кілька варіантів будівництва електростанцій на Дніпрі. В тому числі був варіант, де замість однієї великої ГЕС збудувати три маленьких, які разом будуть давати потужність трохи більше ніж одна ДніпроГЕС, до того ж таке будівництво не затоплювало б величезну територію, адже площа Дніпровського водосховища, що створено греблею цієї електростанції, складає 410 кв.км. Для порівняння площа Харькова складає 350 кв.км. Але Сталін обрав проект ДніпроГЕС, як більш масштабний.

5. Висота греблі складає 60 метрів. Після зведення греблі рівень води в Дніпрі піднявся на 37,5 метрів. У наслідок підйому води після спорудження греблі було затоплено понад 50 населених пунктів.