# data[].attributes.body
1. Conținut scăzut de grăsime, aport ridicat de proteine

Unul din principalele beneficii ale vânatului este conținutul extrem de scăzut de grăsimi și aportul ridicat de proteine. Animalele aflate în libertate se supun ciclurilor naturii, mănâncă si se adapă doar din surse naturale și au o totală libertate de mișcare. Toate aceste motive reduc drastic coeficientul de grăsime al cărnii. Carnea de căprioară, de exemplu, este de aproximativ 25 de ori mai slabă decât cea de vită. Iepurele sălbatic are un indice de grăsime de 5-7 ori mai mic ca al iepurelui de crescătorie.

2.Sursă bogată de minerale și vitamine

Carnea de vânat este extrem de bogată în minerale și vitamine, fiind o sursă inegalabilă de fier și zinc. Aceasta conține și concentrații ridicate de calciu și magneziu, precum și de vitamine, în special B1, B2, B6 si E.

3. Zero antibiotice, hormoni și potențiatori

Un alt avantaj major al cărnii de vânat (de calitate) este lipsa completă a potențiatorilor de gust, a antibioticelor, a hormonilor de creștere, a coloranților și a conservanților.

4. O variantă transparentă și etică

Pe scurt, legislația actuală și realitățile pieței de profil asigură un nivel de transparență pe care carnea procesată nu îl poate oferi. Carnea de vânat provenită din surse sustenabile reprezintă cel mai organic și free-range produs animal disponibil pe piață, deoarece discutăm despre animale crescute într-un habitat natural

# data[].attributes.body
Capacitatea de înmulţire a iepurilor face ca numărul acestora să poată rezista presiunilor din partea prădătorilor, a vânatului intens şi a braconajului. Iepurele rămâne cel mai vânat animal din România pe considerentul răspândirii, deşi mărimea redusă şi rapiditatea animalului îl face dificil pentru vânătorii neexperimentaţi. Sezonul de vânătoare pentru iepuri, masculi ori femele, este deschis între 1 noiembrie şi 31 ianuarie.

# data[].attributes.body
A. În funcție de specie:

1. carne de pasăre.

2. carne de măcelărie.

3. carne de pește.

4. crustacee.

5. moluște.

6. batracieni.

7. carne de vânat.

B.  În funcție de culoare:
a) Cărnuri roșii: carne de măcelărie, carne de palmipede, carne de vânat.
b) Cărnuri albe: carne de pește, crustacee, moluște, batracieni, galinacee, columbien.

Carnea de vânat:

-Păsări vânat: fazan, rață sălbatică, gâscă sălbatică, prepeliță, guguștic, etc.
-Mamifere vânat: iepure, mistreț, căprioară, urs, etc.

Cea mai apropiată clasificare de acest tip este „ratingul CXP” („Controlled eXpansion Performance”), care este urmat de mulți vânători pentru a alege muniția potrivită pentru fiecare tip de vânat. Această clasificare a fost lansată de compania Winchester și distribuie animalele în funcție de greutate și potențialul de agresivitate.
Cu excepția subcategoriilor, principalele diviziuni ale „clasificării CXP” în funcție de greutatea animalelor sunt:

CXP1 animale de până la 50 lb (23 kg) sau de mărime mică

CXP2 între 51 lb (23 kg) și 300 lb (140 kg) sau de mărime medie

CXP3 între 301 lb (140 kg) și 1.000 lb (450 kg) sau de mărime mare („cu piele subțire”)

CXP4 între 1.001 lb (450 kg) și 2.000 lb (910 kg) sau de mărime mare („cu piele groasă”)

# data[].attributes.body
Vânatul este oricare tip de animal sălbatic ucis sau prins pentru consum, sau care nu este domesticit în mod obișnuit. Aceste animale pot fi uneori vânate și pentru sport.

Tipul și varietatea animalelor vânate pentru consum variază în diferite părți ale lumii. Acest lucru se datorează diferențelor de climă, biodiversitate, gusturi locale și viziunii acceptate la nivel local asupra căreia animal poate și nu poate fi vânat în mod legitim. Uneori se face distincție și între diferite soiuri și specii ale unui anumit animal, cum ar fi curcanul salbatic sau cel domesticc.

# data[].attributes.body
În general, este preferabil ca vânatul să fie consumat maxim în primele 2/3 luni după sezonul de vânătoare. Este important ca vânatul să fie conservat în pachete mici, unice (pentru ciocarlii și sturzii, de exemplu, nu mai mult de 3 împreună), deoarece cel mai important lucru este ca inima produsului, centrul, să înghețe în cel mai scurt timp posibil, pentru a îmbunătăți procesul și prelungi durata de conservare.

# data[].attributes.body
Odată ce animalul a fost vânat, carnea trebuie pregătită. Metoda specifică variază în funcție de specie și mărime. Vânătul mic, cum ar fi păsările, pot fi pur și simplu aduse acasă pentru a fi tăiate. Vânătul mare este de obicei preparat pe câmp, fiind eviscerat rapid, în timp ce animalele foarte mari, cum ar fi elanul, pot fi parțial măcelărite la fața locului din cauza dificultății de a le căra întregi. În sezonul de vânătoare, se poate întâmpla că carnea de vânat să fie procesată și distribuită comercial, chiar și în supermarketuri.

Unii cred că carnea are un gust mai bun și este mai fragedă dacă este agățată și lăsată să se învechiască cu câteva zile înainte de pregătire, dar acest lucru crește riscul de contaminare. Vânătul mic poate fi pregătit practic întreg. Vânatul mare ar trebui pregătit folosind tehnici practicate în mod obișnuit de măcelarii profesioniști.

Conservarea vânatului depinde de momentul în care se va consuma și de modul în care se pregătește pentru conservare. Păsările se pot pune în congelator fie deja jumulite și jupuite, fie direct cu pene.

# data[].attributes.attachment_link.title
Vanatoare de mistreti. Zone vitale bine de stiut | Ghid pentru vanatori

# data[].attributes.attachment_link.title
CUM SE TAIE UN IEPURE ? !! ( HOW TO CUT A RABBIT? !! )

# data[].attributes.body
1. Rol plastic datorită conținutului mare de proteine complete.

2. Sursă importantă de substanțe minerale: Fe din cărnurile roșii, P din pește și fructe de mare, etc.

3. Sursă importantă de vitamine din complexul B (carnea de pește și fructe de mare conțin și cantități importante vitamina D și de vitamina A).

Nutriționiștii recomandă:

Pentru adolescenți și adulți 100-150g carne/ zi , asociată cu legume/ fructe/produse cerealiero-făinoase.

Cel puțin o dată pe săptămână să se consume carne de pește/ fructe de mare.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
În ultimele decenii, carnea a fost acuzată ca fiind vinovată de multe boli legate de stilul de viaţă şi caracteristice societăţilor occidentale. Însă noi consumăm carne de o perioadă lungă de timp, iar învinuirea vechilor alimente pentru noile probleme de sănătate nu are prea mult sens. Adevărul e că, dacă este neprocesată, naturală, carnea este foarte sănătoasă. În acest articol găsiţi 7 dovezi bazate pe beneficiile pe care le aduce carnea sănătăţii.

1. De-a lungul evoluţiei am consumat carne şi alte alimente de origine animală

De-a lungul evoluţiei, oamenii şi strămoşii lor au consumat carne ( 1, 2). Sistemul nostru digestiv este bine echipat pentru a folosi din plin grăsimile sănătoase, proteinele şi substanţele nutritive ce se găsesc în alimentele de origine animală. Oamenii sunt omnivori, în ciuda a ceea ce vor unii vegani să ne facă să credem. Noi funcţionăm cel mai bine mâncând atât produse de origine animală, cât şi vegetală ( 3). Avem un sistem digestiv mult mai scurt decât erbivorele şi nu avem organe specializate pentru a digera celuloza, principala fibră din plante. Oamenii au canini, un creier mare, degete opozabile şi abilitatea de a confecţiona unelte şi de a vâna. Carnea a reprezentat unul dintre motivele pentru care am fost capabili să dezvoltăm astfel de creiere mari, elaborate. Unele dintre cele mai vechi dovezi arată că strămoşii noştri mâncau carne încă de acum 1,5 milioane de ani ( 4).

Concluzie: noi şi strămoşii noştri am consumat carne şi ne-am folosit din plin de substanţele nutritive ce se află în produsele de origine animală.

2. Carnea este foarte hrănitoare

Carnea de bună calitate, neprocesată se găseşte printre cele mai nutritive alimente din lume. O porţie de 100 gr. de carne de vită crudă conţine cantităţi mari de vitamina B12, B3 (niacină), B6, fier, zinc, seleniu şi o mulţime de vitamine şi minerale ( 5).

Vitamina B12 este deosebit de importantă deoarece nu poate fi obţinută în nicio cantitate din plante. Studiile au constatat că veganii care nu iau suplimentar B12 sunt deficitari în proporţie de 92% în acest nutrient ( 6). Carnea neprocesată este plină de grăsimi sănătoase, iar cea care provine de la animale hrănite cu iarbă conţine cu până la de 5 ori mai mult Omega-3 decât cea care provine de la animale hrănite cu cereale ( 7, 8, 9). Însă compoziţia substanţelor nutritive din carne merge dincolo de toţi macro şi micro-nutrienţii care ne sunt familiari.

În carne există o mulţime de nutrienţi mai puţin cunoscuţi, care nu pot fi obţinuţi din plante. Aceştia sunt esenţiali pentru funcţionarea optimă a organismului:

* Creatina formează o rezervă de energie în muşchi şi creier şi se găseşte doar în alimente de origine animală. Vegetarienii sunt deficitari în creatină, fapt ce duce la o performanţă fizică şi mentală redusă ( 10, 11, 12, 13).

* Carnosina funcţionează ca un puternic antioxidant şi oferă protecţie împotriva multor procese degenerative. Carnosina se găseşte doar în alimente de origine animală ( 14, 15, 16, 17).

* DHA şi EPA sunt formele active de Omega-3 în corpul uman şi se găsesc în primul rând în alimentele de origine animală. Organismul nu este eficient în transformarea ALA (forma din plante a Omega-3) în forme active ( 18, 19, 20).

Acesta este doar vârful aisbergului. Există foarte multe urme de substanţe nutritive importante în plante şi animale, pe care ştiinţa încă nu le-a descoperit.

Concluzie: carnea este foarte nutritivă şi există multe substanţe nutritive care nu pot fi obţinute în nicio cantitate din plante.

3. Carnea nu măreşte riscul de boli cardiovasculare sau de diabet

Există multe afirmaţii despre carne referitor la faptul că ea poate contribui la unele boli grave, precum cele cardiovasculare sau diabetul. Motivul acestor afirmaţii se datorează conţinutului bogat al cărnii în grăsimi saturate. Totuşi, acest mit a fost infirmat în ultimii ani, studiile evidenţiind faptul că grăsimile saturate din dietă nu cresc colesterolul „rău" în sânge şi nu sunt asociate în niciun fel cu bolile cardiovasculare ( 21, 22).

Un studiu extins de la Harvard, care a analizat datele provenind de la 20 de studii efectuate pe un total de 1.218.380 de indivizi, nu a găsit nicio corelaţie între carnea roşie neprocesată, bolile cardiovasculare şi diabet ( 23).

Nici studiul EPIC din Europa nu a găsit niciun fel de legături, cu toate că a inclus aproape 450 de mii de oameni ( 24). Aceste studii au găsit însă un risc crescut în cazul cărnii procesate. Dacă vreţi să evitaţi bolile cronice, atunci are sens să înlăturaţi cât de mult puteţi carnea procesată. Însă carnea neprocesată este perfect sănătoasă.

Concluzie: nu există nicio dovadă a contribuţiei cărnii neprocesate la bolile cardiovasculare sau la diabet.

4. Carnea conţine proteine de înaltă calitate, care sunt esențiale pentru funcţionarea muşchilor şi a oaselor

Proteinele sunt asemeni unor şiruri lungi de aminoacizi legaţi împreună şi adunaţi în forme complexe. Există aproximativ 9 aminoacizi pe care nu îi putem produce şi pe care trebuie să îi obţinem din dietă. În acest sens, proteinele animale sunt excelente, deoarece conţin toţi aminoacizii de care avem nevoie, în timp ce proteinele vegetale au un profil al aminoacizilor mai slab ( 25). Nu este surprinzător, întrucât consumul de proteine animale este asociat cu o masă musculară crescută, iar oamenii care au o dietă omnivoră au mai multă musculară decât oamenii care au o dietă vegetariană ( 26, 27). Studiile au constatat că vegetarienii au un nivel mai redus al testosteronului decât cei care mănâncă multă carne. Nivelul scăzut al testosteronului este asociat cu: forţă redusă, o masă musculară mai mică, mai multă grăsime, depresie şi lipsa respectului de sine ( 28, 29).

Proteinele sunt importante şi pentru sănătatea oaselor. Studiile arată că proteinele, în special cele animale, sunt asociate cu o densitate osoasă crescută în cazul persoanelor în vârstă şi cu un risc diminuat al fracturilor ( 30, 31, 32, 33). Dacă vreţi să câştigaţi (sau să vă menţineţi) masa musculară şi să preveniţi osteoporoza şi fracturile la vârstnici, atunci proteinele animale ar trebui să fie o parte obişnuită a dietei voastre.

Concluzie: consumul de proteine animale duce la o masă musculară şi o densitate osoasă crescută. Vegetarienii au un nivel redus al testosteronului şi o masă musculară diminuată faţă de persoanele care consumă carne.

5. Există doar o slabă corelaţie cu cancerul, ce poate fi datorată gătitului excesiv şi nu cărnii în sine

Există câteva studii ce au constatat o legătură între consumul de carne roşie şi cancer ( 34). Totuşi, acestea sunt aşa-zisele studii observaţionale, care tind să nu fie viabile. Deseori ele fac greşeala de a pune pe acelaşi loc carnea procesată şi cea neprocesată, ceea ce este inacceptabil, pentru că ambele au efecte foarte diferite. Deşi este adevărat că riscul crescut de cancer este corelat cu carnea procesată, acelaşi lucru nu este valabil şi pentru carnea neprocesată.

În aşa-numitele meta-analize, care sunt studii ce analizează date ce provin de la mai multe studii în acelaşi timp, legătura dintre carnea roşie şi cancer a fost neglijabilă ( 35). Aceste studii au arătat doar că există o mică creştere a riscului pentru bărbaţi şi niciuna pentru femei ( 36).

Acestea fiind spuse, este posibil ca modul în care este gătită carnea să aibă un efect, deoarece celulele cancerigene se pot forma când este gătită în exces ( 37). Din acest motiv, este important să gătiţi moderat carnea şi să îndepărtaţi bucăţile arse sau carbonizate.

Concluzie: corelaţia dintre carnea roşie neprocesată şi cancer a fost foarte mult exagerată, însă gătitul excesiv al cărnii poate avea efecte adverse.

6. Evitarea consumului de carne nu aduce beneficii sănătăţii

În ciuda propagandei, evitarea consumului de carne nu este benefică pentru sănătate. Adevărat, însă există studii observaţionale care arată că vegetarienii prezintă un risc mai mic de a se îmbolnăvi de mai multe afecţiuni ( 38). Aceste rezultate sunt explicate de faptul că vegetarienii sunt mult mai preocupaţi de sănătatea lor şi este mult mai probabil să facă sport şi să nu fumeze.

Atunci când vegetarienii sunt comparaţi cu persoanele care consumă carne şi au grijă de sănătatea lor, nu se găseşte nicio diferenţă între ei ( 39). Este important să se ţină seama că majoritatea dietelor vegetariene şi vegane recomandă ca oamenii să mănânce alimente neprocesate, integrale şi să evite zahărul, cerealele rafinate şi grăsimile trans. Dacă dietele vegetariene aduc într-adevăr beneficii sănătăţii, atunci acesta este adevăratul motiv, nu eliminarea alimentelor de origine animală perfect sănătoase.

7. Carnea are un gust foarte bun

Friptură, pui prăjit, cotlete de miel... minunate.

Traducere de Patricia David după 7-evidence-based-health-reasons-to-eat-meat, cu acordul autorului.

# data[].attributes.attachment_link.title
7 motive pentru care trebuie să mâncăm carne

# data[].attributes.attachment_link.description
În ultimele decenii, carnea a fost acuzată ca fiind vinovată de multe boli legate de stilul de viaţă şi caracteristice societăţilor occidentale. Însă noi consumăm carne de o perioadă lungă de timp, iar învinuirea vechilor alimente pentru noile probleme de sănătate nu are prea mult sens.

# data[].attributes.headline
Carnea de vânat versus carnea din crescătorii.

# data[].attributes.subject
Carnea de vânat versus carnea din crescătorii.

# data[].attributes.body
Țesutul muscular (format din fibre musculare unite în fascicule musculare ce alcătuiesc mușchii): este cel mai valoros țesut al cărnii deoarece conține cantități mari de proteine complete, fier, vitamine dincomplexul B.

Țesutul conjuctiv propriu-zis (format din membranele care învelesc fasciculele musculare și mușchii):

conține proteine incomplete, substanțe de gust și aromă

Țesutul cartilaginos (format din cartilagii, zgârciuri, tendoane): conține proteine incomplete (de exemplu

colagenul și elastina care în timpul fieberii formează gelatina), substanțe de gust și aromă

Țesutul adipos (format din grăsimea aflată între fibrele și fasciculele musculare, în jurul organelor, sub

piele): conține lipide; în cazul păsărilor, peștelui, crustaceelor, moluștelor în țesutul adipos se găsesc și

cantități mari de vitamine D, A

Țesutul osos: este important prin măduva pe care o conțin și cartilagiile care învelesc capetele oaselor

Țesutul nervos (format din măduvă, creer):comține fosfolipide, vitamine, săruri minerale, proteine

complete

Țesut epitelial (format din piele): conține proteine parțial complete și incomplete, cantități mari de

substanțe de gust și aromă.

# data[].attributes.body
A. Carnea are o valoare nutritivă ridicată datorită conținutului ridicat de proteine complete, vitamine din complexul B (carnea de pește, crustacee, moluște, pasăre conține și vit A, D), săruri minerale (peștele de apă sărată/crustaceele și moluștele de apă sărată au carnea cu cel mai mare conținut de săruri minerale-fosfor, iod, fluor, etc; carnea roșie are cel mai mare conținut de fier). Carnea de pește este foarte bogată și în fosfolipide și acizi grași esențiali.

Principalele dezavantaje nutritive ale cărnii sunt:
-Conține cantități mari de colesterol (cu excepția cărnii de pește, crustacee, moluște, batracieni, vânat);
-Are o acțiune acidă în organism;
-Nu conține vitamina C;
-Este săracă în glucide;

B. Valoarea calorică a cărnii depinde de specie, rasă și parte anatomică. Astfel variază între 80Kcal/100g în cazul peștilor slabi până la 400-500kcal/100g în cazul cărnurilor grase (ceafă de porc, carne de rață, gâscă)

C. Digestibilitatea cărnii este mai greoaie decât a celorlalte alimente. Se digeră mai ușor decât grăsimile alimentare. Carnea cea mai ușor digerabilă este cea de pește, iar cea mai greu digerabilă este carnea de vânat.

# data[].attributes.attachment_link.title
Friptura de iepure la cuptor (reteta simpla, clasica) | Gina Bradea (English subtitles)

# data[].attributes.body
1. Carnea de vânat e mai sănătoasă decât alte tipuri de carne
-Datorită mediului în care sunt crescute animalele și hranei sănătoase, carnea de vânat este mai scăzută în calorii și grăsimi și mai bogată în proteine.
2. Carnea de căprioară este una dintre cele mai cerute preparate din restaurantele românești.
-Scumpă dar gustoasă.
3. Persoanele care comit braconaj (vânare de animale fără permis) sunt pedepsite cu închisoare de la 15 zile până la 3 luni.
- plus o amendă corecţională începând de la 1.500.000 de lei până la 7.500.000 lei.