# data[].attributes.body
Universum tekkis

# data[].attributes.body
Päikesesüsteem tekkis

# data[].attributes.body
Maa tekkis

# data[].attributes.body
Märkimisväärne edasiminek elu arengus. Tekkis fotosüntees.

# data[].attributes.body
Tekkis päristuumne ehk eukarüootne rakk

# data[].attributes.body
Tekkisid esimesed hulkraksed organismid (käsnad)

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Käsnad ( Porifera; varasem sünonüüm Spongia) on lihtsakoelise ehitusega loomade hõimkond. Käsnadel puuduvad päriskoed ( kõrvalhulkraksed), lihased, närvid ja siseelundid. Nende sarnasus kaelusflagellaatidega ( protistid) viitab tõenäoliselt evolutsioonilisele "hüppele" ainuraksest hulkrakse organismini. Vaatamata "hüppele" ei ole käsnadest evolutsioneerunud ükski kõrgem loom.

Kunagi peeti neid taimedeks, sest neil puuduvad paljud tunnused, mis on teiste loomade puhul tüüpilised. Kuigi nende erinevatel rakkudel on oma funktsioon, pole nad liitunud kudedeks ega elunditeks, neil puuduvad närvid ja leidub ainult mõni lihasrakk.

Käsnad elavad vees taimedele, kividele, limuste kodadele ja teistele veealustele kehadele kinnitunult. Enamik käsnade liike elavad soojaveelistes meredes. Eesti seisuveekogudest võib leida järvekäsnasid ja vooluvetes jõekäsnasid.

Eesti liigid

Eesti magevetest on leitud neli liiki käsni: järvekäsn ( Spongilla lacustris), tavaline jõekäsn ( Ephydatia fluviatilis), Mülleri jõekäsn ( Ephydatia mülleri) ja mageveekäsn Eunapius fragilis. Andmed nende liikide levikust Eesti jõgedes ilmusid 2007. aastal ajakirjas Fundamental and Applied Limnology/Archiv für Hydrobiology 2007, Vol.168/1: 93-103.

Käsnad elavad vees.

Erinevalt enamikust loomadest on käsnad liikumatud. Nende elu möödub substraadile kinnitunult ja nad on filtertoidulised.

Käsnade süstemaatika

Käsnade hõimkond sisaldab kolme või nelja klassi:

Mõnikord tuuakse välja ka neljas klass:

Need klassid sisaldavad umbes 80 sugukonda 10 000 liigiga.

# data[].attributes.attachment_link.description
Käsnad ( Porifera; varasem sünonüüm Spongia) on lihtsakoelise ehitusega loomade hõimkond. Käsnadel puuduvad päriskoed ( kõrvalhulkraksed), lihased, närvid ja siseelundid. Nende sarnasus kaelusflagellaatidega ( protistid) viitab tõenäoliselt evolutsioonilisele "hüppele" ainuraksest hulkrakse organismini. Vaatamata "hüppele" ei ole käsnadest evolutsioneerunud ükski kõrgem loom. Kunagi peeti neid taimedeks, sest neil puuduvad paljud tunnused, mis on teiste loomade puhul tüüpilised.

# data[].attributes.body
Kambriumiajastu plahvatus. Arenesid kõik põhilised loomahõimkonnad.

# data[].attributes.body
Vanaaegkonna vanim ajastu. Ilmusid peaaegu kõigi tänapäeval elavate hõimkondade varesemad esindajad.

# data[].attributes.body
Arenesid selgrootud loomad. Peamised esindajad: käsijalgsed, korallid, sammalloomad, meriliiliad, primitiivsed taimed ja vetikad.

# data[].attributes.body
Soontaimede ja kõhrkalade teke.
Tekkisid esimesed korallrifid.

# data[].attributes.body
Loomad jõuavad maismaale.
Kahepaiksed, luukalad. Esimesed koldade, osjade ja sõnajalgade fossiilid. Arenesid suured metsad.

# data[].attributes.body
Kivisöeajastul ilmusid roomajad.
Põhilised taimerühmad on hiidosjad, sõnajalgtaimed ja kordaiidid. Atmosfääri hapnikusisaldus tõusis tänapäevase lähedaseks. Taimestikust pärineb suurem osa nüüdisajal kasutatavast kivisöest.

# data[].attributes.body
Paljasseemnetaimede valitsusaeg.
Arenesid kiiresti luukalad. Ilmusid okaspuud, palmlehikud ja hõlmikpuud - kuivema kliima pärast. Uueks olid seemned.

# data[].attributes.body
Esimesed imetajad ja dinosaurused.
Putuktoidulised öise eluviisiga algelised imetajad, samuti dinosaurused.

# data[].attributes.body
Dinosauruste hiilgeaeg.
Karpid, tigusid, merisiilikud, korallid. Esimesed linnud (ürglinud)

# data[].attributes.body
Õistaimede levik ja dinosauruste väljasuremine.
Lihtsamad imetajad ja linnud. Linnade esijäsemed muutusid tiibadeks, luustik muutus kergemaks. Suri palju liike välja. Kadusid dinosaurused.

# data[].attributes.body
Imetajate kiire evolutsioon.
Ilmusid kiskjalised, kabjalised, vaalalised, loivalised, esimised londilised, närilised ja ahvilised.

# data[].attributes.body
Loomastik ja taimestik oli umbes samasugune kui tänapäevalgi. Maod, laululinnud, konnad, rotid, hiired. Esimesed inimese eellased.

# data[].attributes.body
Jääajad. Tänapäevaseks väljasurnud liigid: mõõkhambuline tiiger, mammut, karvane ninasarvik, koopakaru. Inimlaste areng viis tänapäeva inimese tekkimiseni.