# data[].attributes.headline
ХОР МОМАКА И ДЕВОЈАКА ИЗ ОПЕРЕ "НА УРАНКУ" - СТАНИСЛАВ БИНИЧКИ

# data[].attributes.subject
ХОР МОМАКА И ДЕВОЈАКА ИЗ ОПЕРЕ "НА УРАНКУ" - СТАНИСЛАВ БИНИЧКИ

# data[].attributes.attachment_link.title
Stanislav Binički-Na uranku, Hor devojaka i momaka

# data[].attributes.headline
ПЕТА РУКОВЕТ - СТЕВАН СТОЈАНОВИЋ МОКРАЊАЦ

# data[].attributes.subject
ПЕТА РУКОВЕТ - СТЕВАН СТОЈАНОВИЋ МОКРАЊАЦ

# data[].attributes.attachment_link.title
Stevan St. Mokranjac - V peta rukovet - Fifth garland

# data[].attributes.headline
"ШТО СЕ БОРЕ МИСЛИ МОЈЕ! - КОРНЕЛИЈЕ СТАНКОВИЋ

# data[].attributes.subject
"ШТО СЕ БОРЕ МИСЛИ МОЈЕ! - КОРНЕЛИЈЕ СТАНКОВИЋ

# data[].attributes.attachment_link.title
Kornelije Stanković - Što se bore misli moje (So Restlessly, Why Do I Dwell)

# data[].attributes.attachment_caption
Рођен је 27. јула 1872. године у Јасики, а преминуо је 15. фебруара 1942. године у Београду.

# data[].attributes.headline
Станислав Бинички

# data[].attributes.subject
Станислав Бинички

# data[].attributes.body
Прва музичка знања стекао је од Стевана Мокрањца и Јосифа Маринковића, певајући у хору Обилић. За време студија на Филозофском факултету у Београду оснива Академско музичко друштво. Затим, после једногодишњег рада у гимназији у Лесковцу одлази у Минхен, где, између 1895. и 1899. године, студира композицију и соло певање. Након завршених студија, вратио се у Београд, где је учествовао у развоју музичке и педагошке делатности. Постаје војни капелник и оснива први симфонијски Београдски Војни оркестар а 1904. и Музику краљеве гарде којом диригује до 1920. Заједно са Мокрањцем и К. Манојловићем оснива Српску музичку школу (данас Музичка школа „Мокрањац“). Био је хоровођа многих певачких друштава и диригент Народног позоришта, где је и 1920. године основао Оперу, чији је први диригент и директор био.
Од 1924. посвећује се компоновању, познат је и по томе што је за своје композиције  користио фолклорне мотиве. Његово најпознатије дело је, прва у српској музици, опера  На уранку, опера у једном чину из 1903, на текст Бранислава Нушића, која се сматра првом српском опером са елементима народне музике.

Аутор је већег броја композиција за војне дувачке оркестре: увертире Из мог завичаја, циклуса народних песама у обради На Липару, циклуса Песме из Јужне Србије и Мијатовке, војних маршева На Дрину и Парадни марш. Сматра се да је најпознатији српски Марш на Дрину, Бинички посветио пуковнику Стојановићу, који је погинуо у Колубарској бици.

# data[].attributes.attachment_caption
23. август 1831. године је рођен у Будиму, а преминуо је 16. априла 1865. године у Будиму.

# data[].attributes.headline
Корнелије Станковић

# data[].attributes.subject
Корнелије Станковић

# data[].attributes.body
Рођен је у српској грађанској породици у Табану, српској четврти Будима, од оца Георгија и мајке Софије.  Оставши рано без родитеља, једно време је живео код старије сестре у Араду, где је похађао основну школу и два разреда гимназије, а завршне разреде је похађао у Пешти. Студирао је музику у Бечу.  Код угледног дворског оргуљаша, професора Конзерваторијума Симона Сехтера, међу чијим је ученицима био и Антон Брукнер, изучавао је хармонију и контрапункт и савладао основе пијанистичке технике. Неизлечива болест, туберкулоза, младом уметнику је онемогућила жељено музичко усавршавање у Русији,
Станковић је рад на записивању и хармонизовању грађанских песама и народних напева започео убрзо по доласку на студије у Беч. Након првих објављених хармонизација, под називом „Српске народне песме“ (1851, 1853, 1854), објавио је још четири збирке (1858, 1859, 1862, 1863). Забележене грађанске песме, међу којима су и оне на стихове популарних српских песника ( Јована Јовановића Змаја, Ђуре Јакшића, Васе Живковића, Јована Суботића, Ђорђа Милетића), обрађивао је као четворогласне хорске композиције, клавирске минијатуре или варијације за клавир (најпознатије су варијације „Што се боре мисли моје“). Током 1861. и 1863. путовао је и бележио народне напеве у Србији (Шабац, Лозница, Ваљево, Чачак, Ужице, Крагујевац).
У Сремским Карловцима (1855–1857) савременим нотним писмом први пут је забележио напеве готово целокупног црквеног репертоара. Хармонизујући потом већину записаних једногласних напева за четворогласни хор, свом народу је даровао непроцењиво вредну заоставштину: три објављене књиге под називом „Православно црквено појање у српског народа“ (Беч 1862, 1863, 1864. и Београд 1994, фототипско издање), као и 17 рукописних свезака четворогласних црквених песама и пет засебних свезака са око 400 страница једногласних напева из Осмогласника.

Као диригент, наступао је са Првим београдским певачким друштвом, црквеним хором у Будиму и хором који је формирао у Бечу са групом страних певача. Међу посебно значајнима су два Станковићева концерта (1855, 1861) одржана у чувеној сали бечког Мusikvereina.

# data[].attributes.headline
"КРАЉ ЛИР" - МИЛИЈ БАЛАКИРЈЕВ

# data[].attributes.subject
"КРАЉ ЛИР" - МИЛИЈ БАЛАКИРЈЕВ

# data[].attributes.headline
СКЕРЦО ОП. 1, БРОЈ 1 - ЦЕЗАР КЈУЈ

# data[].attributes.subject
СКЕРЦО ОП. 1, БРОЈ 1 - ЦЕЗАР КЈУЈ

# data[].attributes.headline
"СЛИКЕ СА ИЗЛОЖБЕ" - МОДЕСТ МУСОРГСКИ

# data[].attributes.subject
"СЛИКЕ СА ИЗЛОЖБЕ" - МОДЕСТ МУСОРГСКИ

# data[].attributes.attachment_link.title
Mussorgsky: Pictures at an exhibition ( Full ) - BPO / Karajan*

# data[].attributes.attachment_link.title
Николај Римски Корсаков - Бумбаров лет

# data[].attributes.headline
"ПОЛОВЕЦКЕ ИГРЕ"-ОПЕРА "КНЕЗ ИГОР" - АЛЕКСАНДАР БОРОДИН

# data[].attributes.subject
"ПОЛОВЕЦКЕ ИГРЕ"-ОПЕРА "КНЕЗ ИГОР" - АЛЕКСАНДАР БОРОДИН

# data[].attributes.headline
ВЛТАВА - БЕДЖИХ СМЕТАНА

# data[].attributes.subject
ВЛТАВА - БЕДЖИХ СМЕТАНА

# data[].attributes.body
-Рођење 18 јануара 1835 умро је 18 Марта 1918 - руски композитори музички критичар француског пољског литванског порекла по професији
-био армијски Официр и професор утврђивања завршио инжењерску школу али се посветио музици
- био је најпознатији по својим соло песмама критиковао своје сараднике па и напустио,, руску петорку".

# data[].attributes.headline
Милиј Балакирјев

# data[].attributes.subject
Милиј Балакирјев

# data[].attributes.body
-Рођење другог јануара 1837 а умро је у Санкт Петербургу 29 маја 1910
-био је руски композитор пијаниста или диригент покретач идејни вођа
-композитор је групе,, велика петорка" представник руског националног музичког смера
-утемељитељ идејни вођа композитор групе која по њему названа
- утемељио је  у Санкт Петербургу бесплатно музичку школу
-најпознатија дела су му колористицка богате симфонијске песме,, Тамара" и,, Русија"

# data[].attributes.attachment_caption
Рођен је 21. марта 1839. године, а преминуо је 28. марта 1881. године.

# data[].attributes.headline
Модест Мусоргски

# data[].attributes.subject
Модест Мусоргски

# data[].attributes.body
Један од руских композитора, чије је стваралаштво највише утицало на развој руске музике. За свог кратког живота, Мусоргски је радио на стварању 5 опера (4 нису завршене), написао је низ симфонијских дела, циклусе вокалне и клавирске музике, многе романсе и хорове. Мусоргски је у свом стваралаштву доследно испољавао националне црте, реализам, али специфичност композитора и његов новаторски квалитет нису били препознати за његовог живота. Данас су опере Борис Годунов и Хованшчина призната ремек-дела светског музичког театра, а њихове поставке се дају у најбољим позоришним кућама Русије и света.

По звању је био официр, али је напустио војну службу да би се прикључио групи национално оријентисаних композитора „Петорке”, али је својим уметничком поетиком и оригиналношћу музичког израза, који заснива на обележјима изворног руског фолклора, остао независан. У соло песмама приказује ликове из народа и дочарава свет дечјих доживљаја. У монументалној историјској опери Борис Годунов за носиоца радње ставља народ.

# data[].attributes.headline
Николај Римски-Корсаков

# data[].attributes.subject
Николај Римски-Корсаков

# data[].attributes.body
-Рођени 18 Марта 1844 а умро је 21 јуна1908 у
- био је руски композитор један од чланова руске петорке и професор хармоније окестрације
-познат је по наклоности према народним бајкови тим темама и по своје изванредне вештини оркестрација на коју је могло утицати само његова синтезија(цулни дозивљаји)

# data[].attributes.headline
Александар Бородин 

# data[].attributes.subject
Александар Бородин 

# data[].attributes.body
Рођен је 12 новембра 1833 а умро је 27 фебруара 1887 године био је руске романтичарски композитор грузијског руског порекла као и лекар и хемичар један је од истакнутих композитора 19 века познатих као руска петорка група која је посвећена производњи јединствене руске врсте класичне музике

-Александар је најбоље био познат по његовим симфонијама његова два гудачка квартет а исто симфонијског поема у,,Степама централне Азије" и његове опере,, Кнез Игор"

# data[].attributes.headline
Беджих Сметана

# data[].attributes.subject
Беджих Сметана

# data[].attributes.body
- Беджих Сметана се родио у Литомишлу 2. мартa 1824. године, као син пивара, у породици наклоњеној музици, па је и сам од малих ногу свирао виолину. Како би се додатно школовао и усавршавао, одлази у Праг..
- Прихвата позив из Гетбурга да буде наставник клавира. Касније је неко време био директор и диригент Филхармонијског друштва у Гетеборгу.
- У Шведској остаје до своје 37. године, до 1861. године.
- У Чешкој су основана певачка друштва и припремало се отварање чешког националног позоришта.
- Иако је био хладно примљен, након делимично успеле турнеје по Немачкој, у Прагу отвара музичку школу. Бави се и другим делатностима: педагогијом, дириговањем и компоновањем. Био је музички критичар новина „Народни лист“.
- Добио је награду за оперу Продана невеста 1866. године.
- То је прва чешка национална опера и представља његово најзначајније дело.
- Године 1874, напустио је јавно деловање због глувоће.
- Компоновао је према темама из легенди, историје и националног фолклора.
- Уједно је, као пијаниста, диригент и организатор, покретач националних снага у чешком музичком животу.
- У грандиозном циклусу „Моја домовина“, који обухвата шест симфонијских песама, дао је јединствену тонску апотеозу чешког мита и историје.
-  Сметанино целокупно дело сретна је синтеза националних и тада актуалних европских музичких елемената, пучког и уметнички дотераног израза.
Композиције
Опере

Продана невеста

Бранденбуржани у Чешкој Либуша

Далибор

Две удовице

Пољубац

Тајна

Ђаволова стена

Симфонијске поеме
Моја домовина → дели се на :

I Вишеград

II Влтава

III Шарка

IV Из Чешких гајева и лугова

V Бланик

VI Табор

# data[].attributes.headline
Стеван Стојановић Мокрањац

# data[].attributes.subject
Стеван Стојановић Мокрањац

# data[].attributes.body
- Рођен је 9. јануара 1856. године у Неготину. Преци Стевана Стојановића воде порекло из околине Прилепа у Македонији, одатле су досељени у село Мокрање по kojем је добио надимак Мокрањац.
Мокрањац је од ране младости записивао и сакупљао народне мелодије и оставио за собом око 460 фолклорних записа од којих је сачувана 381 песма. За збирку Народне песме и игре са мелодијама из Левча (коју је сакупио Т. Бушетић), објављеној 1902. године, Мокрањац је написао Предговор који постаје прва значајнија научна студија о нашем фолклору.
Најзначајније подручје његовог опуса представљају Руковети, хорске рапсодије сачињене од низа народних песама које је Мокрањац уметнички обрадио подвргавајући изворни материјал брижљивој стилизацији.
Мокрањац је написао укупно 15 Руковети у периоду од 1883. до 1909. године, користећи 89 песама разнородног карактера и порекла. Мелодије из Србије, под називом Из моје домовине уврштене су у I, II, III, IV (Мирјано), V, VI (Хајдук Вељко), XIII руковет, Из Старе Србије у VII, XI, Са Косова у VIII, XII руковет, Са Охрида у X, Из Македоније у XV, Из Црне Горе IX, Из Босне у XIV. Руковетима су по структури блиски Приморски напјеви са песмама из Далмације који многи сматрају његовом шеснаестом руковети, иако је Мокрањац пред крај живота започео да пише и XVI руковет.
Дела духовне музике писана у православној традицији имају подједнак значај у Мокрањчевом сваралаштву и представљају врхунска остварења у овој области: Опело фис- мол, Литургија св. Јована Златоустог, Две песме на Велики петак, Акатист, Тебе Бога хвалим, Три статије на Велику суботу и др.
Његове композиције уткане су у културно и музичко наслеђе наше земље и истовремено, незаобилазан су део свакодневне извођачке праксе и инспирација за млађе ствараоце.

# data[].attributes.headline
СРБИЈА - ЗНАЧАЈНИ КОМПОЗИТОРИ

# data[].attributes.subject
СРБИЈА - ЗНАЧАЈНИ КОМПОЗИТОРИ

# data[].attributes.headline
ЧЕШКА НАЦИОНАЛНА ШКОЛА

# data[].attributes.subject
ЧЕШКА НАЦИОНАЛНА ШКОЛА

# data[].attributes.headline
НАЦИОНАЛНЕ ШКОЛЕ

# data[].attributes.subject
НАЦИОНАЛНЕ ШКОЛЕ