# data[].attributes.body
"Koulutus on suomalaisen yhteiskunnan ylpeyden aihe ja koulutusjärjestelmämme kuuluu maailman parhaimmistoon. Työelämän murros, digitalisaatio, eriarvoistuminen ja monikulttuurisuuden kasvu sekä globalisaatio haastavat kuitenkin myös koulutuskentän tulevaisuuden."

# data[].attributes.attachment_link.description
Osaavat ihmiset ovat Suomen menestyksen edellytys. Mihin suomalaisen koulutuksen vahvuudet tulevaisuudessa perustuvat?

# data[].attributes.body
"Maailma muuttuu yhä nopeammin. Ihmisten odotukset ja tavat toimia muuttuvat hurjalla vauhdilla.

Kilpailu osaajista kovenee. Työelämässä uusien taitojen omaksumisen tarve on jatkuvaa. Oppiminen ja osaaminen saavat muotoja, joita emme osaa vielä edes kuvitella.

Tiedämme, että tulevaisuus ei rakennu vain nykypäivän ongelmia ratkomalla tai seuraamalla sivusta, kun muut viitoittavat tien.

Tulevaisuus on uskallettava tehdä itse.

Digivision tavoitteena on, että vuonna 2030 jatkuva oppiminen ja osaamisen täydentäminen ovat luonteva osa yhteiskuntaa."

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Millaista on oppiminen vuonna 2030? Digivision tavoitteena on luoda kansainvälisesti arvostettu oppimisen ekosysteemi, joka hyödyttää laajasti koko yhteiskuntaa.

Miltä näyttää oppiminen vuonna 2030?

Maailma muuttuu yhä nopeammin. Ihmisten odotukset ja tavat toimia muuttuvat hurjalla vauhdilla.

Kilpailu osaajista kovenee. Työelämässä uusien taitojen omaksumisen tarve on jatkuvaa. Oppiminen ja osaaminen saavat muotoja, joita emme osaa vielä edes kuvitella.

Tiedämme, että tulevaisuus ei rakennu vain nykypäivän ongelmia ratkomalla tai seuraamalla sivusta, kun muut viitoittavat tien.

Tulevaisuus on uskallettava tehdä itse.

Digivision tavoitteena on, että vuonna 2030 jatkuva oppiminen ja osaamisen täydentäminen ovat luonteva osa yhteiskuntaa.

Katso video:

Maailman parasta digipedagogiikkaa

Millaista korkeakoulu- ja digipedagogiikkaa tulevaisuuden oppiminen edellyttää?

Pedagogiikka elää ja kehittyy jatkuvasti, ja siksi sen johdonmukaiseksi kehittämiseksi tarvitaan yhteisesti jaettu visio antamaan viitekehyksen Digivision kontekstissa tehtävälle yhteistyölle.

Maailman paras digipedagogiikka on merkityksellistä ja toimivaa, sillä se

Oppijoiden näkökulmasta laadukas pedagogiikka elää maailman muutosten mukana ja se poistaa esteitä oppimisen polulta.

Tulevaisuudessa digipedagogiikka nähdään saumattomana osana korkeakoulupedagogiikkaa ja opettajille tarjotaan nykyistä laajempaa tukea arkeen.

Maailman paras pedagogiikka kehittyy pedagogisten asiantuntijoiden kohtaamisissa, eli korkeakoulupedagogiikkaa kehitetään korkeakoulujen ja asiantuntijoiden yhteistyössä.

Katso video:

Oppimisen ekosysteemissä kiertävät data, koulutus ja osaaminen

Digivision tavoitteena on luoda kansainvälisesti arvostettu oppimisen ekosysteemi, joka ensivaiheessa perustuu Digivision digitaalisille palveluille, korkeakoulujen yhteiselle opintotarjonnalle sekä vuorovaikutukselle yhteiskunnan kanssa. Ekosysteemissä kiertävät data, koulutus ja osaaminen.

# data[].attributes.attachment_link.description
Millaista on oppiminen vuonna 2030? Digivision tavoitteena on luoda kansainvälisesti arvostettu oppimisen ekosysteemi.

# data[].attributes.body
Perusopetuksen, lukiokoulutuksen ja ammatillisen koulutuksen opintosuoritus- ja tutkintotietojen tietovaranto Koski.

# data[].attributes.body
Teknologian muutokset ja mahdollisuudet

# data[].attributes.attachment_link.title
Avustava teknologia opetuksessa ja opiskelussa, case: Microsoftin oppimistyökalut - HAMK Unlimited

# data[].attributes.attachment_link.description
Avustava teknologia voi edistää opetusta ja opiskelua. Erilaiset toiminnallisuudet ovat toisille välttämättömiä mutta hyödyttävät kaikkia.

# data[].attributes.body
"Digitalisaatio ammatillisessa koulutuksessa -verkoston syyskuisessa tapaamisessa muodostetiin jälleen kerran lähes 300 verkoston jäsenen voimin yhteistä tilannekuvaa digitalisaatiosta ammatillisessa koulutuksessa. Tällä erää teemana olivat ajankohtaiset aiheet, kuten uusi hallitusohjelma, generatiivinen tekoäly ja sen hyödyntäminen koulutustoimialalla, tietosuoja-asetus sekä data ja sen käyttö."

# data[].attributes.attachment_link.description
Yhdenvertaiset osaamisen kehittämismahdollisuuden kaikille Erityisasiantuntija Tomi Kytölä opetus- ja kulttuuriministeriöstä korosti avauspuheenvuorossaan sitä, että elämme jo nyt vahvasti digitalisoituneessa yhteiskunnassa. Paljon on kehitetty, mutta jatkossa pitää entistä enemmän kiinnittää huomiota siihen, miten varmistetaan kaikille yhdenvertaiset osaamisen kehittämismahdollisuudet perusdigitaitojen ja toisaalta ammatillisen osaamisen osalta. Tämä edellyttää laajaa vuoropuhelua.

# data[].attributes.attachment_link.description
Mitä seikkoja työpaikoilla on otettava huomioon, jotta jatkuva oppiminen olisi mahdollista kaikille?

# data[].attributes.body
Koulutuksen haasteet ovat monitahoisia, ja niiden ratkaisemiseksi on tehtävä pitkäjänteisiä linjauksia. Koulutustason nostaminen ja koulutuksen jatkuva päivittäminen ovat keskeisiä tavoitteita.(koulutuspoliittinen selonteko)

# data[].attributes.attachment_link.title
Ammatillisen ja peruskoulun koulutuksen haasteet ovat yhtä mahdottomia | Uusi Suomi Puheenvuoro

# data[].attributes.attachment_link.description
Johdanto Sain kimmokkeen kirjoitukseeni Hesarissa tänään olleesta mielipidekirjoituksesta. Kirjoituksen otsikko on ”Ammatillisen koulutuksen haaste on liki mahdoton”. Kirjoituksen ovat laatineet Milka…

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Finvet - Tervetuloa ammatillisen koulutuksen globaaliin maailmaan!

# data[].attributes.attachment_link.title
Ammatillisen koulutuksen uudet tuulet – Osaamisen tulevaisuus - Finvet

# data[].attributes.attachment_link.description
Johdanto Elämme jatkuvan muutoksen aikaa. Teknologia kehittyy vauhdilla, ja työelämän tarpeet muuttuvat sen myötä. Yksilön on pysyttävä kehityksen kyydissä, ja ammatillinen koulutus on tässä avainasemassa. Se on portti työelämään, mutta myös silta uusien urapolkujen löytämiseen. Mitä ammatilliselta koulutukselta voidaan odottaa tulevaisuudessa? Teksti Ammatillisen koulutuksen rooli on ollut perinteisesti valmistaa opiskelijoita suoraan työelämään. Käytännön taidot, ammattitietous

# data[].attributes.attachment_link.description
okm.fi needs to review the security of your connection before proceeding.

# data[].attributes.body
Pienenevien ikäluokkien myötä syntyvä ylimääräinen raha tulee hyödyntää opetuksen parantamiseen, sillä osaamisen tarve ei ole pienenemässä.

# data[].attributes.attachment_link.title
Osaamisen tarve ei vähene, vaikka ikäluokat pienenevät - Akava

# data[].attributes.attachment_link.description
Koulutus on paras suoja työllisyyden ja osallisuuden turvaamiseksi. Olemme kuitenkin uudenlaisen haasteen edessä 2030- ja 2040-luvuilla: ikäluokat pienenevät ja etenkin korkeasti koulutettu väestö keskittyy voimakkaasti suurten kaupunkiseutujen ympärille. Tämä käy ilmi Sitran väestörakennetta ja koulutusta koskevasta selvityksestä.

# data[].attributes.body
"Vetovoiman kehittymisen seurantaa tulee jatkaa ja yhdistää siihen opettajatarpeen ennakointi."

# data[].attributes.attachment_link.title
Opettajien täydennyskoulutukseen lähes 15 miljoonan euron leikkaus

# data[].attributes.body
"Osaamisen johtamisen ja kehittämisen toimintamalli tarkoittaa entistä kokonaisvaltaisempaa näkemystä organisaation tulevaisuudesta ja tulevaisuudessa tarvittavasta osaamisesta."

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Osaamisen johtamisen ja kehittämisen toimintamalli

Osaamisen johtamisen ja kehittämisen toimintamalli tarkoittaa entistä kokonaisvaltaisempaa näkemystä organisaation tulevaisuudesta ja tulevaisuudessa tarvittavasta osaamisesta.

Osaaminen on organisaatiossa suhteellisen hitaasti kehittyvä pääoma, joten sen ylläpitoon ja kehittämiseen tulee kiinnittää jatkuvasti huomiota. Käytännössä tämä edellyttää kykyä entistä vuorovaikutteisempaan toimijuuteen, jossa päätökset syntyvät yhteisen keskustelun ja kehittelyn aikana rakentuvan uuden tiedon pohjalle.

Me Hämeen ammattikorkeakoulussa luomme uuden sukupolven ammatillisesti profiloitunutta korkeakoulua, jossa tekee mieli oppia koko ajan uutta. Hämeen ammattikorkeakoulu tullaan jatkossa tuntemaan koulutuksen, soveltavan tutkimuksen, osaamisen ja modernin oppimisen sekä johtamisen korkeakouluna. Hämeen ammattikorkeakoulu on tulevaisuudessa yhteiskunnalle entistä merkittävämpi korkeakoulu.

Osaamispohjainen strategia-ajattelu

Osaamispohjainen strategia-ajattelu yhdistää toisiinsa strategisen johtamisen sekä henkilöstön osaamisen kehittämisen. Johdon ja esimiesten tehtävänä on käydä jatkuvaa dialogia sekä hahmottaa tulevaisuutta yhdessä organisaation toimijoiden kanssa, vahvistaa osaamisen kehittymistä tukevia olosuhteita sekä muuttaa strategiaa jatkuviksi uusiksi osaamistarpeiksi. Tämä puolestaan mahdollistaa organisaation arvonluontiprosessien kehittymisen, kun entistä paremman osaamispääoman turvin mahdollistetaan uusien, entistä kunnianhimoisempien strategioiden synty.

Johdon ja esimiesten tehtävänä on myös kiinnittää huomiota yhteisöllisen osaamisen rakentamiseen, ylläpitämiseen ja kehittämiseen sekä strategioiden että tavoitteiden suuntaisesti. Osaamisen johtamisen ja kehittämisen toimintamalli antaa paljon mahdollisuuksia niille henkilöille, jotka kykenevät näkemään laajoja kokonaisuuksia sekä kehittymään myös sivusuuntaisesti omalla työurallaan.

Osaamisen johtamisen ja kehittämisen toimintamalli vaatii erityisen paljon johtajuudelta, koska se mahdollistaa tilanteen, jossa kukin työntekijä voi olla huippu omassa työssään ja omalla toiminta-alueellaan.

Kokonaisvaltainen ja yhteistoimintaan perustuva kehittämistyö luovat myös yhteistä arvopohjaa, jossa koko organisaation toiminta on suunnattu tukemaan tuloksellisuuden ja työelämän laadun samanaikaista kehittämistä.

Kehityskeskustelu

Osaamisen johtamisen toimintamalli perustuu keskusteluille ja yhteisen tulevaisuuden rakentamiselle. Vuosittain käytävissä kehityskeskusteluissa esimies ja työntekijä rakentavat yhdessä työntekijälle sopivat, ja hänen tehtävänkuvaansa sekä kehittymistään tukevat, henkilökohtaiset tavoitteet. Henkilökohtaiset tavoitteet ovat osa yksiköiden tavoitteita ja vievät näin koko organisaation strategisia tavoitteita eteenpäin. Henkilökohtaisten tavoitteiden tarkoitus on siis edistää strategian toteutumista sekä lisätä työntekijän osaamista omassa tehtäväalueessaan. Sopivasti haastavat tavoitteet myös motivoivat kehittymään työssä, mahdollistavat onnistumisen tunteet sekä osoittavat työntekijän työn merkityksen osana organisaation strategista kokonaisuutta.

Tavoitteiden toteutumista seurataan säännöllisesti ja niiden toteutuminen arvioidaan vuosittain. Tavoitteiden toteutumisen kautta arvioidaan myös henkilön osaamisen kehittymistä.

Kokonaisarviointi

Kokonaisarviointi perustuu Avaintyönantajien työehtosopimukseen, jossa henkilön peruspalkka määritellään työtehtävän, osaamisen sekä suorituksen mukaan kokonaisarviointina. Hämeen ammattikorkeakoulussa ja Hämeen ammatti-instituutissa on käytössä arviointijärjestelmä, jolla pyritään toteuttamaan tasapuolinen, oikeudenmukainen sekä motivoiva kokonaisarviointi. Arviointijärjestelmä on kehitetty yhdessä eri toimijoiden ja asiantuntijoiden kanssa.

Arvioinnissa pyritään varmistamaan, että työntekijän palkkaus on tehtävän, osaamisen sekä suorituksen mukainen. Kokonaisarviointiin liittyvillä ja sopivasti haasteellisilla tavoitteilla sekä niiden kautta osaamisen kehittymisellä, työntekijälle annetaan mahdollisuus vaikuttaa myös henkilökohtaisen palkkansa kehittymiseen.

Henkilöstövalmennus

HAMK100 on opetus- ja tutkimushenkilöstölle suunnattu valmennusohjelma vuosina 2017-2020. Keskeisinä kehittämisen kohteina ovat uudistuva korkeakoulupedagogiikka, digipedagoginen osaaminen sekä työelämä-, kansainvälisyys- ja tutkimusosaaminen. Osaamisalueet liittyvät ammattikorkeakoulun strategisiin tavoitteisiin ja tukevat niiden saavuttamista.

Valmennusohjelma tukee sekä henkilökohtaisen että työyhteisön yhteisen osaamisen kehittymistä. Henkilö voi valita tarjolla olevista omaan kehittymiseensä liittyvät valmennukset. Koulutukset ja yksiköt voivat tilata räätälöityjä valmennuksia ja työpajoja yhteisen osaamisen kehittämiseksi.

Työhyvinvointi

​Mahdollisuus jatkuvaan kehittymiseen, oikeudenmukainen ja osallistava johtaminen, palkitseminen, vuorovaikutus, vaikutusmahdollisuudet sekä oppiminen vaikuttavat myös työhyvinvointiin. Edellä mainittujen tekijöiden lisäksi Hämeen ammattikorkeakoulussa ja Hämeen ammatti-instituutissa lisätään henkilöstön voimavaroja lakisääteistä laajemmilla työterveyshuoltopalveluilla, joustavilla työajoilla sekä hyvillä liikuntamahdollisuuksilla.

Strategia

HAMKin strategia ulottuu vuoteen 2030. Se ohjaa koko organisaation toimintaa ja määrittelee keskeisimmät tavoitteet, joita kohti etenemme määrätietoisesti.

Laatutyö HAMKissa

Laatujärjestelmä on osa johtamista ja toiminnanohjausta sekä ammattikorkeakoulun että yksiköiden tasolla.

Töissä HAMKissa

Meitä yhdistää into tarttua toimeen ja rakentaa yhteistä tulevaisuutta oikeilla teoilla.

# data[].attributes.attachment_link.title
Lähes parituhatta uutta aloituspaikkaa ammattikorkeakouluihin ja yliopistoihin – Katso listoista, miten OKM:n lisärahoitus ja aloituspaikat jakautuvat | Kuntalehti

# data[].attributes.attachment_link.description
Kuntalehti uutisoi ja taustoittaa kunta- ja maakunta-alan tärkeimmät tapahtumat ja ilmiöt

# data[].attributes.body
"Väestörakenteen muutos vaikuttaa kuntien, koulutuksen järjestäjien ja korkeakoulujen toimintaedellytyksiin ja kehitysnäkymiin" (selonteko s. 72).

# data[].attributes.attachment_link.title
Väestönkehitys | Ennuste: Suuri osa Suomesta menettää rajusti asukkaita – katso oman kuntasi tilanne

# data[].attributes.attachment_link.description
Tutkimusyhtiö MDI ennustaa, että peräti 50 kunnassa väestö vähenee vuoteen 2040 mennessä yli viidenneksen. llman maahanmuuttoa tilanne olisi vieläkin pahempi.

# data[].attributes.body
"Kansainvälisyys on tavalla tai toisella läsnä kaikessa toiminnassamme. Näkyvimmillään kansainvälisyys ilmenee opiskelija- ja työyhteisömme moninaisuudessa, englanninkielisissä koulutuksissa, saapuvina vaihto-opiskelijoina ja vierailevina delegaatioina globaalista verkostostamme sekä henkilökunnan kansainvälisissä liikkuvuuksissa. Meille on strateginen valinta olla kansainvälisesti ja kansallisesti verkostoitunut Eurooppa-yliopisto.

Rakennamme aidosti kansainvälistä ja monimuotoista korkeakoulua, josta valmistuneilla on globaalien työmarkkinoiden edellyttämä monipuolinen osaaminen. "

# data[].attributes.attachment_link.description
Kansainvälisyys on tavalla tai toisella läsnä kaikessa toiminnassamme. Meille on strateginen valinta olla kansainvälisesti ja kansallisesti verkostoitunut Eurooppa-yliopisto.

# data[].attributes.attachment_link.title
Ulkomaalaiset yliopisto-opiskelijat hehkuttavat Suomea ja suunnittelevat jäämistä – juuri sitä Suomi kipeästi haluaa

# data[].attributes.attachment_link.description
Suomi toivoo ulkomaalaisista opiskelijoista paikkaajia työvoimapulaan. Tällä hetkellä heistä noin puolet työllistyy Suomeen.

# data[].attributes.body
"Koulutuksen saavutettavuuden ja tasa-arvon vaatimuksia on siten jatkossa entistä vaikeampi toteuttaa. Lukioverkko on suuren haasteen edessä 2030-luvulla, kun taas vaikutuksia ammatilliseen koulutukseen tasaa jonkin verran aikuisten kasvava osuus opiskelijoista."

# data[].attributes.attachment_link.title
Miten väestönkehitys vaikuttaa toisen asteen koulutukseen, ministeri Li Andersson? - Sitra

# data[].attributes.attachment_link.description
Nuorten määrä vähenee, ja alueet erilaistuvat. Miten väestönkehitys muuttaa lukio- ja ammatillista koulutusta? Sitra järjesti aiheesta avoimen verkkokeskustelun alkusyksyllä. Sen herättämien kysymysten pohjalta haastattelimme opetusministeri Li Anderssonia.

# data[].attributes.body
TÄSSÄ PITÄÄ TEHDÄ VIELÄ HIENOSÄÄTÖÄ. SAMOJA LÄHTEITÄ ON MERKITTY ERI TAVOIN.

Digivisio 2030. (ei pvm.). Oppimisen tulevaisuus. Haettu 21.10.2024 osoitteesta https://digivisio2030.fi/oppimisen-tulevaisuus/

Digivisio 2030. (ei pvm.). Opin.fi-palvelu. Haettu 21.10.2024 osoitteesta https://digivisio2030.fi/opin-fi/

Eduskunta. (2021). Käsittelytiedot Valtiopäiväasiasta VNS 1/2021 Haettu 3.10.2024 osoitteesta https://www.eduskunta.fi/FI/vaski/KasittelytiedotValtiopaivaasia/Sivut/VNS_1+2021.aspx

Koulutuspoliittinen selonteko eduskunnassa. (8.4.2021). Haettu 22.10.2024 osoitteesta https://youtu.be/wcQ3NX69ApA

OKM. (2020). Koulutuspoliittinen selonteko. Haettu 21.10.2024 osoitteesta https://okm.fi/hanke?tunnus=OKM011:00/2020

OKM. (2021) Koulutuspoliittinen selonteko: tasa-arvoinen ja laadukas koulutus välttämätöntä kasvavien osaamisvaatimusten ja pienenevien ikäluokkien Suomessa. Haettu 21.10.2024 osoitteesta https://okm.fi/-/koulutuspoliittinen-selonteko-tasa-arvoinen-ja-laadukas-koulutus-valttamatonta-kasvavien-osaamisvaatimusten-ja-pienenevien-ikaluokkien-suomessa

Valtioneuvosto. (2021). Valtioneuvoston koulutuspoliittinen selonteko. Valtioneuvoston julkaisuja 2021:24. Haettu 15.10.2024 osoitteesta https://julkaisut.valtioneuvosto.fi/handle/10024/162995

# data[].attributes.body
Koulutuspoliittisesta selonteosta: Opiskelijoiden maahantulon sujuvoittamiseksi otetaan käyttöön kansallinen D-viisumi opiskelijoille

# data[].attributes.attachment_link.description
migri.fi needs to review the security of your connection before proceeding.

# data[].attributes.attachment_link.description
Teemme joka toinen vuosi työolobarometrin, jotta voisimme parhaiten ajaa koulutus-, kasvatus- ja tutkimusalan ammattilaisten etuja. Uusin Opetusalan työolobarometri julkaistiin elokuussa 2024.

# data[].attributes.body
Koulutuspoliitttisesta selonteosta: "Korkeakoulut laativat vuoden 2022 aikana yhteisten suuntaviivojen pohjalta omat saavutettavuussuunnitelmansa, joilla tuetaan aliedustettujen ryhmien korkeakoulutukseen pääsyä ja korkeakouluopintojen suorittamista. Saavutettavuussuunnitelmien toteutumista seurataan ja arvioidaan osana korkeakoulujen ja opetus- ja kulttuuriministeriön välistä ohjausprosessia."

# data[].attributes.attachment_link.description
Haluamme olla saavutettavuudessa muutakin kuin lakisääteinen minimi, johon meitä ohjaavat monenlaiset normittavat säädökset ja ohjeistukset.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Digitalisaatio ja vihreä siirtymä vaikuttavat nyt ja tulevaisuudessa merkittävästi työn tekemiseen ja eri ammateissa tarvittavaan osaamiseen. Uudet digitaalisen osaamisen ja vihreän siirtymän tutkinnon osat ammatillisiin tutkintoihin tarjoavat joustavia mahdollisuuksia osaamisen täydentämiseen ja vahvistamiseen eri toimialoilla.

-Äkilliset rakennemuutokset ja toimialojen rajapinnoille syntyvät uudet osaamistarpeet haastavat nykyisen tutkintorakenteen. Haastetta pyritään ratkaisemaan lisäämällä ammatti- ja erikoisammattitutkintojen perusteisiin joustavuutta lisääviä valinnanmahdollisuuksia. Jatkossa tutkintoihin olisi mahdollista sisällyttää myös korkeakouluopintoja ja paikallisiin ammattitaito-vaatimuksiin perustuvia tutkinnon osia, opetusneuvos Anne Liimatainen kertoo.

Vastaavatko tutkinnon osat eri toimialojen tarpeita?

Digitaalisen osaamisen ja vihreän siirtymän valinnaisten tutkinnon osien luonnokset laitetaan lausuntokierrokselle 14.10.2024. Lausuntokierroksella kerätään eri tahojen näkemyksiä tutkinnon osien luonnoksista. Palautetta voi antaa Lausuntopalvelussa (lausuntopalvelu.fi) 14.11.2024 asti.

-Palautetta kokoamme erityisesti siitä, miten valmistellut tutkinnon osat vastaavat eri toimialojen tarpeita. Lisäksi keräämme palautetta muiden joustavuutta mahdollistavien tutkinnon osien lisäysmahdollisuuksista kaikkiin ammatti- ja erikoisammattitutkintoihin. Tutkinnon osat olemme valmistelleet yhteistyössä toteuttamalla useita avoimia työpajoja ja verkostotilaisuuksia sekä kutsumalla keskeisiä sidosryhmiä keskustelutilaisuuksiin, Liimatainen kertoo.

Uudet valinnaiset tutkinnon osat lisätään ammatti- ja erikoisammattitutkinnon perusteisiin vuosien 2025-2027 aikana. Seuraavien vuosien aikana uudistetaan kaikkiaan 118 tutkinnon perustetta. Työ edellyttää muutoksia koulutuksen järjestäjien toimintaan ja ennakointia uuden koulutustarjonnan osalta. Tarkoitus on, että digitaalisen osaamisen ja vihreän siirtymän tutkinnon osia voisi suorittaa myös sellaisenaan ilman koko tutkinnon suorittamista. Lisäksi ne tarjoavat uusia suuntautumismahdollisuuksia koko tutkinnon suorittajille.

Taustalla toimintaympäristön megatrendit

Opetus- ja kulttuuriministeriön asettama työryhmä tarkasteli vuosina 2022-2023 ammatillisten tutkintojen kokonaisuutta ja kehittämistarpeita. Työryhmä ehdotti, että tutkinnon perusteita uudistettaessa tulee jatkossa aina ottaa huomioon digitalisaation ja vihreän siirtymän edellyttämät osaamistarpeet. Lisäksi työryhmä ehdotti, että ammatti- ja erikoisammattitutkintojen joustavuutta tulisi lisätä muun muassa arvioimalla tarve ja mahdollisuudet valinnaisuuden lisäämiseen.

Uudet digitaalisen osaamisen ja vihreän siirtymän tutkinnon osat sekä ehdotukset valita entistä joustavammin tutkinnon osia muista tutkinnoista konkretisoivat työryhmän ehdotukset. Ne vahvistavat entisestään ammatillisen koulutuksen roolia uudenlaisen osaamisen tuottajana. - Digitaalisen osaamisen tutkinnon osien sisältö sijoittuu digitaalisen osaamisen kriittisille ydinalueille, joissa on tunnistettu osaamispuutteita ja tarvitaan osaajia. Tutkinnon osat soveltuvat tarjottaviksi ja suoritettaviksi myös yksittäisinä pieninä osaamiskokonaisuuksina, jolloin työelämässä olevat voivat ketterästi kehittää osaamistaan työn ohessa, sanoo opetusneuvos

Minna Taivassalo.

Vihreä siirtymä on toinen aikamme megatrendi, joka ravisuttaa tekemisiämme merkittävästi ja edellyttää uutta tietoa ja uudenlaisia toimintatapoja kaikilla eri aloilla. Ympäristöministeriö on määritellyt vihreän siirtymän muutokseksi kohti ekologisesti kestävää ja hiilineutraalia taloutta, joka nojaa vähähiilisiin sekä kiertotaloutta ja luonnon monimuotoisuutta edistäviin ratkaisuihin ja luonnonvarojen kestävään käyttöön.

Digitaalisen osaamisen tutkinnon osat

Uusilla valinnaisilla digitaalisen osaamisen tutkinnon osilla edistetään digitalisaation mahdollisuuksien hyödyntämistä suomalaisessa työelämässä. Ammattitutkintoihin on laadittu tutkinnon osat Tekoälyn hyödyntäminen työprosessissa (15 osaamispistettä), Digikyvykkyyden edistäminen työyhteisössä (15 osaamispistettä) ja Kehittyvien teknologioiden kokeilu (30 osaamispistettä). Lisäksi on valmisteltu erikoisammattitutkintoihin tutkinnon osat Digitalisaation johtaminen (30 osaamispistettä) ja Kyberturvallisuuden edistäminen (30 osaamispistettä).

Uudet valinnaiset vihreän siirtymän tutkinnon osat ammattitutkintoihin ovat Vihreän siirtymän edistäminen (15 osaamispistettä) ja erikoisammattitutkintoihin Kiertotaloustoiminnan kehittäminen (30 osaamispistettä). Vihreän siirtymän edistämisen tutkinnon osan on tarkoitus tarjota eri alojen ammattilaisille ajantasaista tietoa siitä, mitä vihreällä siirtymällä tarkoitetaan, millaisia ympäristövaikutuksia toimialalla on ja miten nykyisiä toimintatapoja voisi kehittää tukemaan ympäristövastuuta ja vihreää siirtymää. Kiertotaloustoiminnan kehittämisen tutkinnon osa pureutuu syvällisemmin toimialan prosessien tai liiketoiminnan kehittämiseen, kuten konkreettisten kiertotalousratkaisujen suunnitteluun ja toteutukseen.
Opetusneuvos Opetusneuvos Lisätietoa:

Anne Liimatainen Anne.Liimatainen [at] oph.fi (Anne[dot]Liimatainen[at]oph[dot]fi) p. 029 533 1293, vihreän siirtymän tutkinnon osat
Minna.Taivassalo [at] oph.fi (Minna[dot]Taivassalo[at]oph[dot]fi) Minna Taivassalo p. 029 533 1294, digitaalisen osaamisen tutkinnon osat
ammatillinenkoulutus [at] oph.fi (ammatillinenkoulutus[at]oph[dot]fi)

# data[].attributes.attachment_link.description
Kaikkiin ammatti- ja erikoisammattitutkintoihin lisätään uudet, valinnaiset tutkinnon osat, jotka sisältävät digitalisaation ja vihreän siirtymän edellyttämää ammattiosaamista. Uudet tutkinnon osat lisätään ammatti- ja erikoisammattitutkintojen perusteisiin vuosien 2025-2027 aikana. Ne ovat lausuntokierroksella 14.10. alkaen.

# data[].attributes.body
"Kestävä kehitys on tärkeä tulevaisuuden työelämätaito!" Uraloikkarin käsikirja

# data[].attributes.attachment_link.title
Kestävä kehitys geneerisenä työelämätaitona - Ura­loik­karin käsi­kirja

# data[].attributes.attachment_link.description
Kestävä kehitys nousi tärkeimmäksi tulevaisuuden työelämän yleiseksi eli geneeriseksi osaamiseksi asiantuntijoiden kyselyssä.

# data[].attributes.attachment_link.description
Yhteensä 11 korkeakoulua, opiskelijakuntaa ja järjestöä käärivät hihat opiskelijoiden hyvinvoinnin ja yhteisöllisyyden edistämiseksi. Ohjauksella hyvinvointia (OHJY) -hanke kehitti muun muassa…

# data[].attributes.body
Agenda 2030 tavoitteissa esim. Tavoite 4. Suomessa on yksi maailman korkeasti koulutetuin väestö maksuttoman ja tasa-arvoisen koulutuksen ansiosta.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Mikä on Suomen tilanne kestävän kehityksen suhteen? Miten Agenda 2030 -toimeenpanomme edistyy? Sivulla kerrotut tiedot pohjautuvat suureksi osaksi Suomen vuonna 2020 laatimaan kestävän kehityksen maaraporttiin. Globaalien tavoitteiden ja indikaattorien lisäksi tietoja on saatu kotimaisista kestävän kehityksen indikaattoreista.

# data[].attributes.attachment_link.description
Mikä on Suomen tilanne kestävän kehityksen suhteen? Miten Agenda 2030 -toimeenpanomme edistyy? Sivulla kerrotut tiedot pohjautuvat suureksi osaksi Suomen vuonna 2020 laatimaan kestävän kehityksen maaraporttiin. Globaalien tavoitteiden ja indikaattorien lisäksi tietoja on saatu kotimaisista kestävän kehityksen indikaattoreista.

# data[].attributes.attachment_link.title
Mitä saikaan olla? – Ammatillinen opettaja työskentelee moninaisten toiveiden tynnyrissä • Opettaja.fi

# data[].attributes.attachment_link.description
Vielä takavuosina Etelä-Savon ammattiopiston Esedun opettajan Henna Kääriäisen työpaikka vaihtui taajaan. – Tapasin vaihtaa työpaikkaa, kun alkoi tuntua, että samat asiat toistuvat päivästä toiseen. Nyt olen ollut opettajana Esedulla seitsemän vuotta, eikä mua ole tympäissyt vielä kertaakaan, ravintola- ja catering-alaa Mikkelissä opettava Kääriäinen sanoo. Työssään viihtymisen hän tiivistää samoin kuin moni muu nykyään: työ maistuu, […]

# data[].attributes.attachment_link.title
Korkeakouluopiskelijoiden terveys- ja hyvinvointitutkimus (KOTT) - THL