# data[].attributes.body
~v črki v,

~ so zelo glasne,

~vodja opravlja največ dela, določa tempo in se menjava,

# data[].attributes.headline
Kadar ni potrebe po letenju, gre tudi po dveh

# data[].attributes.subject
Kadar ni potrebe po letenju, gre tudi po dveh

# data[].attributes.body
~ leteče ptice-noji in emuji

oboji se hranijo in gnezdijo na tleh.

~ pingvini ki gnezdijo in počivajo na kopnem

izjemno prilagojeni

# data[].attributes.body
~potujejo vedno po isti poti,

~gosi imajo velika močna krila,

~KMEČKE LASTOVKE: naše najbolj znane selivke,

~jate ne letijo visoko,

~orientirajo se s pomočjo sonca in zvezd,

~v jati je 12-30 ptic,

# data[].attributes.body
~visok približno tri metre - največji ptič,

~ nojeva jajca -1,5 kilogramov

~ dvometerski premer kril

# data[].attributes.body
~ zelo pametne/geniji,

~ kvare, srake in krokarji uporabljajo orodje, rešujejo uganke,

~ načrtujejo dajavnosti,

~ poznajo in razumejo 50 besed

# data[].attributes.body
~ številni zvoki

~ telesna govorica

# data[].attributes.body
~ niso izbirčni,

~ najdemo jih na smetišču,

~ smetišče-samopostrežna restavracija

# data[].attributes.body
za zimo se preselijo na toplo

najbolj znane selivke-kmečke lastovke

potovanje traja mesec in pol (približno)

marsikatere ne prezivijo potovanja

# data[].attributes.body
pingvin, noji, emuji(neleteći)

gnezdijo, hranijo- na tleh

# data[].attributes.body
telo prilagojeno letenju

krepila moč telesa (med razvojem)

peruti omogočajo jadranje

s krili potiskajo skozi zrak (letenje)

drsijo skozi zračni tok brez zamahovanja (nekatere ptice)

# data[].attributes.body
najvecji neletalec- noj

noj-sorodnik t-rexa

modeli dinozavrov- iz fosilnih ostankov

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
JOŽE PLEČNIK 150

(e-učna pot)
SEPTEMBER 2022

Pridi na sprehod po Plečnikovi Ljubljani (in pokukaj v njegovo hišo in življenje)

Težavnost: od 4. do 6. razreda ali od 7. do 9. razreda OŠ, izberi spodaj!
Predvideni čas reševanja: 15-25 min
Učni cilj: Spoznavamo Plečnikovo Ljubljano in velikega arhitekta, ki je prestolnico naredil prepoznavno, ob 150. obletnici njegovega rojstva
Avtorica učne poti: Sabina Tamše Kozovinc

*Slikovno gradivo v učni poti (kjer ni posebej navedeno): MGML, Shutterstock, Wikipedija.

4-6. razred 7-9. razred

Svoboden kot ptica

(e-učna pot)
JANUAR 2024

Svet ptic: zrak, kopno in voda. Omogočimo jim življenje in svobodo.

Težavnost: od 4. do 6. razreda ali od 7. do 9. razreda OŠ, izberi spodaj!
Predvideni čas reševanja: 15-25 min
Učni cilj: Spoznajmo ptice, njihovo raznolikost in značilnosti.
Avtorica učne poti: Sabina Tamše Kozovinc
Avtorica tiskane izdaje v reviji PIL: dr. Marina Dermastia

Ilustracije: Matej de Cecco
Slikovno gradivo v učni poti: Shutterstock, MKZ, Tom Turk

4-6. razred 7-9. razred

Triprsti galebi lovijo ribe pred ledenikom na Norveškem. Ledeniška voda v fjord prinaša številne hranilne snovi. Zaliv je bogat z morskimi mikroorganizmi in ribami, zato je super lovišče za ptice.

Fotografija: Andreas Weith, CC BY-SA 4.0, via Wikimedia Commons
ČUDEŽNO PERJE
Številne ptice se selijo in preletijo velikanske razdalje med svojimi zimskimi in poletnimi domovi. In kaj jim to omogoča?
🪶 Ključen je bil razvoj perja.

🦚 Ptice so toplokrvne, tako kot so toplokrvni vsi sesalci, vključno z nami.
🐊 Kljub temu pa so ptice bolj kot s sesalci povezane s hladnokrvnimi plazilci in tako kot plazilci tudi ležejo jajca. Kako je to mogoče?

Najstarejša znana izumrla ptica, ohranjena kot okamnina, je praptič ali arheopteriks. Star je 147 milijonov let.

Fotografija: H. Raab, CC BY-SA 3.0, via Wikimedia Commons
PTICE SO ŽIVEČI DINOZAVRI
🦖 Ptice so se razvile iz mesojedih dinozavrov in so danes edine žive potomke dinozavrov. Njihov prvi prednik dinozaver praptič ali arheopteriks je živel v geološkem obdobju jure pred približno 150 in 145 milijoni let. Bil je prva žival, ki je letela, čeprav bi se nam danes zdelo, da to letenje ni bilo zelo dobro.

Oglej si posnetek, ki na hitro prikaže evolucijski prehod od dinozavrov do ptic.

(Če se posnetek ne prikaže samodejno, klikni tukaj.)

Prvi znani vretenčarji, ki so leteli, so bili pterozavri. To so izumrli plazilci s krili, ki so jih sestavljale mišice in kožna opna, ki je bila napeta med gležnjem in izjemno podaljšanim četrtim prstom.

Znanstveniki so ugotovili, da so med danes živečimi živalmi najbližji sorodniki slavnega dinozavra T. rexa (Tyrannosaurus rex ali tiranozaver) - noji in kure.

Model pterozavra

Avtorji: Gabriela M. Cerqueira, Mateus A.C. Santos, Maikon F. Marks, Juliana M. Sayão, and Felipe L. Pinheiro CC BY 4.0, via Wikimedia Commons
LETI, LETI, LETI ...
Fosili nam kažejo, da je večina majhnih neletečih dinozavrov imela perje. Iz tega sklepamo, da se je perje razvilo za zaščito stalno toplega telesa in se je šele kasneje oblikovalo v dele telesa, ki omogočajo letenje.
So se pa iz teh majhnih pernatih dinozavrov razvili leteči dinozavri in kasneje ptice.
Skupina majhnih pernatih dinozavrov je postala izjemno raznolika v obdobju krede. V istem časovnem geološkem obdobju se je številnost in raznolikost njihovih neposrednih konkurentov pterozavrov zelo zmanjšala in so ob koncu mezozoika izumrli.

Fosili so ostanki starodavnega življenja. Za nastanek fosila morajo biti ostanki živega bitja hitro zakopani, npr. v blato, pesek ali vulkanski pepel. Ostanki se s časom zakopavajo vedno globlje in snov okoli njih se strdi v kamnino. Večina fosilov nastane iz trdih delov živali, kot so zobovje, okostje, polžje hišice in školčje lupine ... Taki okameneli ostanki različnih organizmov so se ohranili skozi zgodovino in nam pomagajo razumeti nastanek in razvoj življenja na Zemlji.

🔎 Izraz fosil izhaja iz latinskega izraza fossilis, ki pomeni izkopan.

Zemlja je stara kar 4,5 milijarde let. Če bi skušali njen razvoj opisati s 24-urnim dnevom, so se prve preproste oblike življenja pojavile približno ob štirih zjutraj. Ob
treh popoldne se pojavijo nitastim algam podobni evkarionti. Ob pol šestih zvečer se pojavita spol in spolno razmnoževanje. Večcelični predstavniki se potem začnejo
pojavljati tudi na kopnem, ob desetih zvečer obstajajo moderni kopenski ekosistemi. Dinozavri se pojavijo ob
22.45, ob 23.41 pa v Zemljo trešči orjaški meteorit, ki povzroči podnebne spremembe in s tem njihovo izumrtje.
Šele minuto pred polnočjo se pojavi rod Homo, Homo sapiens (moderni človek) pa šele v zadnjih 6 sekundah.

ČASOVNICA ZEMLJE
Zemljin pravek - predkambrij: Obdobje, ko sta nastala ozračje in trdna zemeljska skorja, začeli so nastajati oceani in kopno, v sredini predkambrija se začno razvijati prve oblike življenja.

Stari Zemljin vek - paleozoik: Razvijejo se prve rastline.

Srednji Zemljin vek - mezozoik: Obdobje sestavljajo trias, jura in kreda. Dinozavri kraljujejo več kot 100 milijonov let. Neleteči dinozavri izumrejo konec krede pred približno 65 milijoni let, pterozavre (leteče plazilce) postopno zamenjajo primitivni ptiči.

Mlajši Zemljin vek - kenozoik: Obdobje, ki še traja in v katerem se začne človeška zgodovina.

Ornitolog pregleduje ptičjega mladiča.

Foto: Akulovz, CC BY-SA 3.0, via Wikimedia Commons ORNITOLOGIJA
Ornitologija je znanost, ki se ukvarja s preučevanjem ptic, vključno z njihovim življenjem, obnašanjem, razmnoževanjem in vplivom na okolje.

Ornitologi uporabljajo različne metode, kot so opazovanje, označevanje, genetske analize ipd., da bolje razumejo ptice, njihove selitve in habitate. Pomagajo pri zaščiti ptic in prispevajo k ohranjanju biotske raznovrstnosti našega planeta.

Med metodami za označevanje je tudi obročkanje ptičev. Ker se ptice selijo čez meje (te njih res ne zanimajo 😉), imajo večina držav po svetu vzpostavljen državni center za obročkanje ptic. Pri nas center deluje v okviru Prirodoslovnega muzeja Slovenije in se imenuje Slovenski center za obročkanje ptičev (SCOP).

Lastovke se začno pripravljati na pot v začetku septembra, ko se zbirajo v velike jate. Spomladi, ko je hrane spet v izobilju, se ptice vrnejo domov. K nam prve lastovke priletijo konec marca. A kot pravi tudi slovenski pregovor, ena lastovka še ne prinese pomladi. Največ ptic se vrne v začetku aprila, ko običajno nastopi obdobje sončnih in toplih dni.

LETIMO NA LEPŠE II.
Naše najbolj znane selivke so kmečke lastovke. Vsako jesen se preselijo v Afriko. Ko je pri nas zima in primanjkuje hrane, je v Afriki toplo in polno žuželk, s katerimi se hranijo lastovke.
🏜️ Vse lastovke preletijo puščavo Saharo in se nato ustavijo na različnih krajih. Opazili so jih že tudi na najbolj oddaljenem jugu Afrike.
☀️ Potovanje je zelo dolgo, saj traja kar mesec in pol. Potujejo vedno podnevi. Lastovke letijo dokaj nizko in preletijo 300 kilometrov na dan. Potem prenočijo na njim znanih počivališčih.
🪰 Ker je žuželk na poti veliko, lastovke niso lačne in se jim pred odhodom ni treba zrediti.
❌ Na poti v daljno Afriko na ptice prežijo številne nevarnosti in ovire, zato marsikatera lastovka dolgega potovanja ne preživi.

Ptice, kot so gosi, ki se selijo na izjemne razdalje, imajo velika in močna krila.
🪿 Običajno letijo v skupinah (med 12 in 30 ptic).
⛰️ Letijo tudi do 8000 metrov visoko v jati, organizirani v obliki črke V. V taki jati gosem zadaj ni potrebno močno zamahovati s krili, saj letijo v zavetrju ptic spredaj.
🇻 Na čelu jate se izmenjujejo najbolj izkušene letalke, ki se izmenjujejo na čelu jate. Gosi so med letom zelo glasne, kar naj bi pomagalo vodji in mladičem.
PTICE BI SE NA TEKMOVANJU IZ LOGIKE LAHKO POMERILE Z NAMI
Ptice so zelo pametne, a nekatere so pravi geniji.

Vrane, srake in krokarji znajo uporabljati orodje in reševati uganke iz logike. Svoje dejavnosti celo načrtujejo in razumejo, da si lahko pomagajo z ljudmi.
🚦Kar opazuj vrano, kako nad cesto čaka na primeren trenutek, da bo pred avto vrgla oreh, varno zapakiran v trdi lupini. Ko bo avto zapeljal čez oreh in ga strl, bo celo počakala na rdečo luč, da ga bo varno pobrala!

Golobi zelo dobro prepoznavajo človeške obraze. Z uporabo zaslonov na dotik so znanstveniki celo ugotovili, da prepoznajo približno 50 besed in razumejo, kaj pomenijo. Neverjetno, znajo torej brati!

PUSTIMO JIM SVOBODO
Zaradi lepote, inteligence in družabnosti so ptice zelo priljubljeni hišni ljubljenčki.
🦜Te, ki jih lahko kupimo, so večinoma vzgojene v ujetništvu, vendar pa jih za prodajo še vedno zelo veliko nezakonito izlovijo tudi iz narave.
❓ Pri odločanju, ali bi imeli doma v kletki ptico, pomislimo na boljše ozaveščanje o alarmantno hitrem izginjanju njihovih domačih prebivališč, kot so gozdovi in travniki, zaradi našega nepremišljenega ravnanja z naravo.
🕊️ Raje jim omogočimo, da bodo v neokrnjeni naravi svobodno živele še naprej.

Kljub temu da je dodo izumrl, je na drugi način dosegel nesmrtnost s prigodami Alice v Čudežni deželi pisatelja Charlesa Lutwidgea Dodgsona, bolj znanega po psevdonimu Lewis Caroll. Na sliki izvirna ilustracija Johna Tenniela iz leta 1865.
SIMBOL IZUMIRANJA VRST
Dodo je bil velik golob, katerega predniki so prileteli na Mavricij, otok ob obali Afrike v jugozahodnem Indijskem oceanu, pred milijon leti. V novem okolju niso imeli naravnih plenilcev in so zaradi tega lahko mirno uživali življenje na gozdnih tleh. Počasi so izgubili sposobnost letenja, zato se jim je razvilo večje telo.

⛵ Tisoče let je dodo užival v tem raju, dokler niso v 17. stoletju na Mavriciju pristali Holandci ( provinca Holandija je bila pomorska in gospodarska sila, del neodvisne Republike Nizozemske).

Njihov prihod je povzročil izumrtje doda. Zagotovo so Holandci polovili kar precej dodov, še pomembneje pa je, da so s sabo pripeljali številne živali: podgane, mačke, pse, prašiče in opice. Ker tudi te živali na otoku niso imele naravnih plenilcev, so se v kratkem času izjemno namnožile. Podivjani psi so plenili odrasle dode, podgane, prašiči, opice in mačke pa njihova jajca in mladiče. Iz najdenih ladijskih dnevnikov vemo, da so doda nazadnje videli leta 1662.

🦤 Danes številne okoljevarstvene organizacije uporabljajo primer doda za ozaveščanje ljudi o ogrožanju obstoja vrst zaradi neusmiljenega uničevanja in spreminjanja narave.

Pri nas se z varstvom ptic in njihovih življenjskih okolij ukvarja organizacija DOPPS, ki je največja nevladna organizacija za varstvo narave v Sloveniji.

Kaj pomeni kratica DOPPS?

Čestitke! Prečudovit je svet ptic - omogočimo jim, da bodo svobodno živele še naprej v neokrnjeni naravi. 🙌

NAGRADNO VPRAŠANJE
Razišči, katere ptice so ogrožene ali so že izumrle. Izberi si eno izmed teh ptic in napiši krajši sestavek, v katerem predstaviš njeno zgodbo, pojasniš vzroke za njeno ogroženost ali izumrtje in predlagaš, kako bi jo lahko zaščitili. Odgovor pošlji po navadni pošti do 2. 2. 2024 na naslov Uredništvo Vesele šole, Slovenska 29, Ljubljana, ali po e-pošti na vesela.sola(afna)mladinska-knjiga.si. Če boš med najboljšimi tremi po izboru uredništva, dobiš odlično knjigoV kraljestvu živali!

Sicer pa lahko tudi z rešeno učno potjo prideš do lepe knjižne nagrade.:green_book: Seveda pa nam moraš prej zaupati svoje podatke. :smiley:

* obvezen podatek

Ponovno od začetka

# data[].attributes.attachment_link.description
JOŽE PLEČNIK 150 (e-učna pot) SEPTEMBER 2022 Pridi na sprehod po Plečnikovi Ljubljani (in pokukaj v njegovo hišo in življenje) Težavnost: od 4. do 6. razreda ali od 7. do 9. razreda OŠ, izberi spodaj! Predvideni čas reševanja: 15-25 min Učni cilj: Spoznavamo Plečnikovo Ljubljano in velikega arhitekta, ki je prestolnico naredil prepoznavno, ob 150.