# data[].attributes.headline
Hvordan kan læreruddannelsens fag og studieaktiviteter bidrage til at fremme bæredygtighedsperspektivet?​

# data[].attributes.subject
Hvordan kan læreruddannelsens fag og studieaktiviteter bidrage til at fremme bæredygtighedsperspektivet?​

# data[].attributes.body
Hvordan og i hvilket omfang skal/kan læreruddannelsens forskellige fag og studieaktiviteter bidrage med​

​

Særlige vidensmæssige forudsætninger?​

Særlige sociale og etiske kompetencer?​

Særlige erfarings- og handlingsorienterede kompetencer?​

# data[].attributes.attachment_link.title
Bendixen, M. et al. (2021). Sand, gravel and UN sustainable development. One Earth

# data[].attributes.body
Diskuteret begreberne om og for bæredygtighedsundervisning

At klæde de studerende på til at kunne varetage bæredygtighedsundervisning i naturfagsundervisningen.

Med afsæt i en demokratisk dannelse.

At varetage fællesfaglige fokusområder

# data[].attributes.body
Vi taler om, hvorvidt vi hælder til undervisning om eller for bæredygtighed og kommer frem til følgende opdeling:

Undervisning for bæredygtighed kan nemt blive pådyttende, hvor vi moraliserer eleverne ift. hvad der er rigtigt og forkert. Dette føler vi ikke vores fag skal.

Undervisning om bæredygtighed giver mulighed for at oplyse eleverne om forskellige fakta, således de selv kan afgøre, hvad der er rigtigt og forkert.

Uddybning herunder:

Undervisning om bæredygtighed handler om handlekompetence, at de studerende kan undervise eleverne, så de bliver handlekompetente.

Det kræver også at de studerende har afprøvet aktiviteter fx. at komme ud og opleve naturen, samt reflektere.

Undervisning for bæredygtighed med sigte mod handlekompetence og det brede dannelsesideal (det rummer både kultur og natur)- argumentere og træffe beslutninger ud fra naturfaglig viden. I et klasserum med plads til diskussion uden at være påduttende. Der er et demokratisk afsæt og moraliserende afsæt. Det skal være demokratisk.

En opmærksom på at naturvidenskab er andet end løsninger, men også viden i grundforskning. Dette skal også have fylde i undervisningen.

Det erfaringsmæssige og kropslige er vigtig. Æstetisk naturfagsundervisning.

Bæredygtighed er ikke blot et tema en gang i undervisningen (i naturfag), men et perspektiv, som går igen i flere temaer.

# data[].attributes.body
Undervisningen skal gerne sigte mod at de studerende opnår kompetencer, således de får en uddannelse som er bæredygtig i længden (omstillingsparate) og ikke kun omhandler bæredygtighed, grøndannelse mm. som er i fokus lige nu.

Nogle kollager er godt inde i det, men vi trænger til at arbejde mere i dybden med det som faggruppe. Vi håber/ ser frem til at det bliver en del af NAFA temapakkerne.

# data[].attributes.body
Mulighed for undervisning omkring bæredygtighed vanskeliggøres af strukturering/skemaet.

Det handler også om "undervisningsblokke" på læreruddannelsen. Der er brug for frihed til at lave hele eller flere dage sammen.

Det gælder også samarbejde med kollegaer fra andre fag i tværfaglige temaer. Samarbejde og inddragelse af eksterne læringsmiljøer. Der skal også være forberedelsestid til at kvalificere undervisningen, og evt. CO-teaching.

whole school approach kræver at vi reelt samarbejder med andre fra UCL fx. kantine, facility service for at arbejde med autentiske problemstillinger.

Grøn dannelse sender et helt forkert signal med et fokus på naturfag. Hvad står begrebet for? Har vi den samme defenition? Vi mangler en konsensus om hvad bæredygtighedsundervisning er på læreruddannelsen.

Der er også praktiske udfordringer ifht. naturfagslokaler som reelt set ikke er laboratorier. (manglende gas og vand).

# data[].attributes.body
Sprogfagene er aktivistiske i sin grundholdning.

Dannelsen foregår i en globaliseret tidsalder i en environmental challenge.

Etikken i fagene er forbundet til bæredygtigheden igennem multikulturelle perspektiver. De studerende skal opnå evne til:

Critical thinking

Communicative competence

Creativity

Collaboration

De skal arbejde projektorienteret og tværfagligt til en verden, der forandrer sig.

Transnational, interkulturel kulturundervisning (superdiversity).

Materiale: Plantastica - et spil på CFU. Dette giver max point på tysk og kan spilles på andre sprog.

viden.ncff.dk: Pixi om interkulturel kompetence

# data[].attributes.body
Udgangspunkt i en video fra Facility Service, der præsenterer generelle tiltag/initiativer i UCL-regi, lægges der op til et matematikforløb om bæredygtighed.

De studerende skal undersøge nuværende tiltag/initiativer og på et begrundet grundlag komme med 3 bud på, hvordan UCL kan 'gøre det bedre' i et bæredygtighedssigte.

Forløbet bygger på den matematiske problembehandlingskompetence og modelleringskompetence sammen med færdigheder som generelle beregninger, fremskrivninger, behandling af data osv. Matematiks udfordring er generelt, at der er fare for, at vi udelukkende bliver et beregningsværktøj.

Det kan munde ud i konkrete forslag til Facility Service samt ophæng af beregningers resultater på initiativers besparelser på Campus.

# data[].attributes.body
I vores Faglige Klynge arbejder vi desuden med STEM sammen med Naturfag, hvor vi vil inddrage disse "Socio-Scientific-Issues" og bl.a. Anjas forløb om sand som et pilot-forløb.

Key-Words:

Boundary-objects

Boudary-crossing

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Hverken uddannelse eller bæredygtig udvikling er entydige begreber. Netværket arbejder derfor ikke ud fra en entydig definition af UBU, men ser det som sit mål at udvikle og præcisere det, så det bygger videre på de danske traditioner for demokratisk kompetenceudvikling og så det giver mening i forhold til de væsentlige udfordringer for Danmark med hensyn til at bidrage til en global bæredygtig udvikling. Dialogen mellem teori og praksis anses for afgørende for at sikre kvaliteten, nytænkningen og anvendeligheden af udviklingsarbejdet.

Bæredygtig udvikling er et ideal og mål for fremtiden, som handler om at sikre opfyldelsen af menneskets basale behov på tværs af befolkninger og generationer. Vi må sørge for, at naturgrundlaget ikke ødelægges, samtidig med at vi forsøger at fremme livskvaliteten for alle. Det kræver, at vi er i stand til at overskue og forholde os til de komplekse samspil mellem sociale, kulturelle, økonomiske, teknologiske og miljømæssige forhold - og til at medtænke det i udviklingen af gode løsninger.

UBU handler i overensstemmelse hermed om at sætte den fremtidige udvikling på dagsordenen i alle uddannelser. Målet er at hjælpe alle til at være godt klædt på til at deltage i beslutninger og praktiske tiltag, der vil gøre fremtiden så god for alle som muligt.

Eller med andre ord: UBU er undervisning og andre former for organiseret læring, der har som mål at give deltagerne handlekompetence, viden og engagement, der gør dem i stand til at bidrage til udviklingen af et bæredygtigt samfund i fremtiden. Det er selvfølgelig meget generelt.

FN har ikke udarbejdet en præcis definition af begrebet uddannelse for bæredygtig udvikling. De har i stedet opsat nogle brede rammer for, hvad UBU skal være, som undervisningsministeriet beskriver som følgende:

"UNESCOs tolkning af begrebet uddannelse for bæredygtig udvikling indikerer, at uddannelser og læringsmiljøer skal øge befolkningens kompetencer og færdigheder, således at beslutninger træffes på baggrund af viden og overvejelser vedrørende

Forholdet mellem nuværende og kommende generationers behov og interesser

Forholdet mellem bevaring og forandring

Forholdet mellem rige og fattige

Forholdet mellem lokale interesser og globale hensyn".

# data[].attributes.attachment_link.description
Hverken uddannelse eller bæredygtig udvikling er entydige begreber. Netværket arbejder derfor ikke ud fra en entydig definition af UBU, men ser det som sit mål at udvikle og præcisere det, så det bygger videre på de danske traditioner for demokratisk kompetenceudvikling og så det giver mening i forhold til de væsentlige udfordringer for Danmark med hensyn til at bidrage til en global bæredygtig udvikling.

# data[].attributes.body
Vi har brug for fælleslæsninger for at finde viden om pædagogik og didaktik som er aktuelle i den nuværende situation.

Vi vil gerne have at ledelsen fastsætter rammer til et fælles, tværfagligt forløb om bæredygtighed med deltagelse af undervisningsfag og pædagogiske/grundfag, fx på 4. årgang.

Natursyn (uden for et specifikt fag, filosofisk)

Social bæredygtighed

Bæredygtighed som tværfagligt projekt

Børneperspektiver på bæredygtighed

Dunkel pædagogik

Miljølæring

Epokale nøgleproblemer

Kollapsologi - Pedagogies of collapse

Feministisk bæredygtighed

# data[].attributes.body
Mål med bæredygtighedsundervisningen?

Undervisning om eller for bæredygtighed

Mulighed for tværfaglig undervisning i fremstillingen af en musical, hvor indholdet omhandler bæredygtige problematikker.

Have et ressourcekorps af undervisere, ligesom i SustainComp, man kan samarbejde med. Så alle ikke skal bruge uforholdsmæssigt mange ressourcer på at få bæredygtighedsdimensionen ind i undervisningen. Afsætte faste fag/forløb i semesterplanen, hvor tværfaglige forløb indtænkes.

Natur og udeliv: Være i naturen. Opleve glæden ved at være i naturen. Forholde sig til naturen. Sanser naturen. Friluftsliv

Det følelsesmæssige perspektiv: Studerende skal sætte sig alene et sted i uderummet og sanse rummet. Tale til naturen og være i naturen.

Hvordan kan vi passe på naturen?

Socioemotionelle: Forholde sig til verdensmål.

Opgave: De studerende skal forholde sig til hvordan de forholder sig til bæredygtighed.

Det kognitive: Bevidsthed om hvordan vi anvender materialer. Affaldssortering, holdbarhed. Naturens materialer

Adfærdsmæssig adfærd:

Handlingsperspektiv

Bruger rester. Affaldssortere

Nødvendige undervisningskompetencer

Barrierer for bæredygtighedsundervisningen:

Det er problematisk at vi ikke har affaldssortering i vores faglokaler.

# data[].attributes.body
Mål

At have mod til at skabe undervisning, hvor fornemmelser og væren i bæredygtige fællesskaber med mennesker og natur får plads.

Gøre op med det skolske kultursyn på uddannelse/undervisning.

UV-kompetence

Evne til at rumme det hele liv i en undervisning, der skaber rum til en ”fordybende væren” (vertikal), der skaber udsyn til nye måde at være i fællesskaber.

Barrierer

En undervisning, der er læringsmålsstyret, med fokus på output.

Det skolske syn på uddannelse.

Manglende tværfaglige muligheder i skolen.

Undervisning om og for?

Undervisning i og fra bæredygtighed (livsfællesskaber og fælles erfaringer).

# data[].attributes.headline
Artikel om 'Socio-Scientific Problem Based Learning'

# data[].attributes.subject
Artikel om 'Socio-Scientific Problem Based Learning'

# data[].attributes.body
De 4 fag definerede begreberne "grøn omstilling" og "bæredygtig undervisning" på mange forskellige måder

Fx. Hvad er bæredygtighed? - Svar: at give mod på livet

Fx. Undgå at lægge ansvaret på os, de unge og eleverne

Fx. at give handlekompetence og forandringskomptence

Fx. at give håb

# data[].attributes.body
Fælles bidrag - Bæredygtig samfundsforandring

De enkelte fags bidrag:

-        Idehistorie/filosofisk – bidrager med sprog, opklaring og oplysning, hvad ligger der i ansvar, opdagelse og pædagogik

-        Samfundsfag – aktør og struktur – PØK – især økonomiske strukturer

-        Historie – kompetencer til at begå sig i verden – historiebrug (Masser af frelsthed – fx vi må ikke spise kød) -kildekritik-

-        Kristendomskundskab – Eksistentiel – hvad er det gode liv – Hvad er et menneske i verden – Gudssyn og menneskesyn i de forskellige traditioner - +?

# data[].attributes.body
Hvad med gennem og i?

Forståelse og ansvar i forhold til eleven, mennesket, samfundet

# data[].attributes.body
for hvem?

Vi mangler kompetencer i at arbejde med angst i forhold til de studerendes angst samt lærerens arbejde med elevens angst

Vi ønsker at arbejde med håbets pædagogik - og meget andet

# data[].attributes.body
Individualisering

Forskellige forforståelser

# data[].attributes.body
Mål med bæredygtighedsundervisningen

Generel bekymring over det normative aspekt ved bæredygtighed - hvordan vil dette komme til at se ud i en given undervisning, hvis der studieordningsmæssigt indskrives krav om at skulle undervise i bæredygtighed på en bestemt måde - (hvis "der skal distribueres en bestemt holdning)

Mulighed for æstetisk oplevelse af bæredygtighed ifht. det socio-emotionelle domæne

at bæredygtighed bliver vedkommende for de studerende --> kan vi inden for vores fag opøve/-elske handlekompetence. ISÆR så de studerende - og eleverne - ikke oplever mismod og opgivenhed

sprog og litteratur kan være en vinkel, hvor danskfaget kan byde ind i bæredygtighedstema/-udfordring. Den sproglige vinkel - hvilke konnotationer/metaforer mv. (tropologi) - retorik/diskursanalyse - omgiver diverse begreber - herunder etymologiske undersøgelse af de begreber, der anvendes omkring klima mv.

dansk som tværfaglig samarbejdspartner

Mulige emner/tekster/: Ørsted: Aanden i Naturen, HCA: Klokken Universalromantik, Panteisme, Cli-fi, malerier, nyere klima-litteratur, hvad er kunstnerens/kunstens rolle (politisk kunst, igangsætter af bevægelser eller opfanger af "tidens tegn" og underkaster i værker disse en æstetisk behandling)? Øko-kritikken. Stedsbaseret læsning? Literacy-begrebet koblet sammen med bæredygtighed set i et kritisk perspektiv. Blik for verdensvendthed.

Undervisning om eller for bæredygtighed?

fokus på undervisning i bæredygtighed som modus - ikke så dikotomisk en opfattelse

Nødvendige undervisningskompetencer?

opdatering på det begrebslige (DSN), kompetenceudvikling (SDU - hvordan arbejder man i folkeskolen ifht. bæredygtighed? v. Center for Grundskoleforskning? Mulighed for at afsøge litteratur/lave review?) Nordisk netværk for økokritik (Stine lægger hovedet i blød...) Cecilie: fag fra uni, fra universalromantik til øko-kritik. Gennemføre undersøgelser i folkeskolen - hvordan arbejdes der med bæredygtighed i skolen lige nu?

Barrierer for bæredygtighedsundervisningen?

hvad er det for en definition af bæredygtighed, vi arbejder med? Mudret diskurs...

Hvordan kan vi give de studerende handleperspektiv og ikke magtesløse (formodet indstilling til emnet bæredygtighed, idet de fra folkeskole og ungdomsuddannelser allerede har beskæftiget sig med temaet)

Andet:

kan bæredygtighed kobles til fagets formål i folkeskolen? (historisk, etisk, æstetisk)

dagens vigtigste input: Neologisme v. Stine: Klimabånd

# data[].attributes.attachment_link.title
Minister og UBU-leder: Uddannelse er afgørende for den grønne omstilling

# data[].attributes.attachment_link.description
Kampen for en mere bæredygtig verden skal ikke blot være en kamp, de unge kan kæmpe i fritiden, skriver børne- og undervisningsminister Mattias Tesfaye og direktør for Verdens Bedste Nyheder og leder af UBU-partnerskaberne Thomas Ravn-Pedersen i dagens debatindlæg.