# data[].attributes.body
Jeg er lidt forviret ved bilag 2 om nøgletal. Der står fx "privat forbrug, pct.", men hvad betyder det så når der i 2022 står -2,5? Er det privatforbruget der er faldet med 2,5 siden året før? Men det er jo ikke vækst i privatforbruget.

Svar fra Steffan: Jeg tænker bare, at det betyder, at der er negativ vækst i privatforbruget det pågældende år :)

# data[].attributes.body
Kan man godt bruge figur 2, som grundlag for at sige at den høje timeløn tiltrækker udenlandsk arbejdskraft?

# data[].attributes.body
Hej Steffan, jeg ville høre om dette er formuleret fint og om jeg kan indsætte noget om de økonomiske mål. Jeg ville også høre, i forhold til tabel 2 om det er dårligt for arbejdsmarked at lønningerne bliver holdt ned?

Arbejdsområderne, hvor østeuropæere befinder sig, er centrale, når man skal undersøge, hvilken betydning de har helt overordnet for det danske arbejdsmarked. Her kan tabel 2 (bilag A1) igen bruges som grundlag. Som sagt tidligere udgør brancherne primært fysisk og praktisk arbejde, som er steder, hvor der ofte er mangel på arbejdskraft. Dette gør, at Danmark har mulighed for at holde økonomien kørende, hvis beskæftigelsen giver mangel på arbejdskraft, da der er nok arbejdskraft til at holde lønningerne nede.

Svar fra Steffan: Jeg synes, det lyder fint. Da du er i undersøg-opgaven, så tænker jeg ikke du skal indsætte noget om de økonomiske mål. Ift. om det er dårligt at lønningerne holdes ned, så er det klart, at fra arbejdernes udgangspunkt er det selvfølgelig problematisk, hvis østarbejdere kommer hertil og tvinger lønnen ned (løndumping). Ud fra et arbejdsgiverperspektiv og samfundsøkonomisk perspektiv kan fordelen være, at det kan bidrage til at styrke vores lønkonkurrenceevne.

# data[].attributes.body
jeg tænkte på, om det kunne være vigtigt at påpege at det indre marked ikke kun består af østeuropæernes økonomiske bidrag, , når Simon Emil Ammitzbøll siger "Der er kommet tal der viser, at danskerne er blevet 100.000.000.000 kroner rigere på grund af det indre marked" for det er jo ikke udelukkende deres arbejdskraft der bidrager til dette

STO svar: Jeg tænker, det kan være en udfordring ift. at du kommer for langt væk fra det, du bliver spurgt om i opgaveformuleringen :)

# data[].attributes.body
Hej Steffan,

Mange af tabellerne og figurerne i aflevering 19 er fra 2016. Er det relevant at nævne i opgaven, at der højst sandsynligt er en øget arbejdskraft fra Østeuropa på grund af krigen i Ukraine?

Svar fra Steffan: Det må man gerne, men kun i en lille bisætning :)

# data[].attributes.body
Kan den anbefalede strategi man kommer med være forkert? Eller skal man bare argumentere godt for den?

Svar fra Steffan: Altså, som jeg altid siger, så er der altid flere forskellige muligheder ift. hvilke strategier, man opstiller, og handler det, som du netop skriver om, hvordan man fagligt argumenterer. Omvendt, skal det selvfølgelig også fagligt give mening. Fx. vil jeg betragte det som vanskeligt at have en udenrigspolitisk strategi, der fx. handlede om, at Danmark selvstændigt skulle angribe Rusland :)

# data[].attributes.body
Hej jeg er lidt forvirret. Jeg vil gerne bruge velfærdsmodeller til at forklare sammenhængen mellem levealder og antal års skolegang. Jeg tænkte, at længere uddannelser ofte gør at man er mere sundhedsbevidst og når sundhedsydelser også er gratis, så påvirker det jo levealderen positivt, hvilket hdi faktoren jo også forklarer. Men jeg ved ikke om der sker en positiv spill over effekt her.

Svar fra Steffan: Man kunne måske også bruge viden om velfærdsmodeller til at sige noget om, hvad der ellers kan forklare forskellen i levealder mellem landene ud over antal års skolegang?!

# data[].attributes.body
jeg mener at danmark kan bokse over egen evne, hvis man sætter for mange penge ind til oprustning at det simpelthen ender i at vi kan stå svagt, fordi vi kan ikke gøre det vi vil gøre.

Eller det omvendte: danmark kan ikke sætte mange penge ind til oprustning fordi vi ikke har pengene eller (udenrigske) mulighederne til det og dermed vil vi stå svagt.

Håber det giver mere mening :)

Svar fra Steffan: Det du mener er måske, at Danmark som småstat ikke får den store effekt af at opruste militært alene. Det kan dog godt give mening i samspil med andre EU og/eller NATO-lande. Er det du mener?

# data[].attributes.body
Kan en udenrigspolitisk strategi overfor rusland stadig være dualisme og, hvis jeg bruger dualisme kan jeg så godt benytte både determinisme og internationalisme? Er det dumt at anbefale at FN skal lave sanktioner, hvis Rusland selv er med i rådet og har vetoret og skal jeg sige EU i stedet?

Kan godt sige det er en ulempe at gå med sanktioner for hvad nu hvis de ikke bliver indført grundet Ruslands deltagelse i FN?

Svar fra Steffan: FN sporet er selvfølgelig vanskeligere da Rusland har vetoret i Sikkerhedsrådet. Her er mulighederne i EU-regi måske nemmere. Dualismen kan sagtens bruges og det er netop en pointe at determinismen (på den korte bane) og internationalismen (på den lande bane) er to samtidige spor i en småstats udenrigspolitiske tilgang.

# data[].attributes.body
Kan man sige at, hvis man bruger internasionalisme at det øger danmarks indflydelsesevne?

Svar fra Steffan: Indenfor dualismetanken kan man i hvert fald sige at "benet" omkring internationalisme er småstatens mulighed for på lidt længere sigt at gøre sin indflydelse gældende internationalt.

# data[].attributes.body
kan man sige det er en ulempe at lave sanktioner overfor Rusland, fordi USA har VETO ret og arbejder allerede godt sammen med Rusland? så det kan måske blive besværeligt at få i gang

Svar fra Steffan: Hvis det er ift. FN, så er problemet vel at Rusland har vetoret i Sikkerhedsrådet, så der er grænser for, hvor handlingsduelig Sikkerhedsrådet kan være ift. krigen i Ukraine.

# data[].attributes.body
Ift. ulempen, mener jeg at dk kan ende i økonomisk krise, hvis vi sætter for mange penge ind, og dermed ikke kunne skabe sikkerhed for vores land. Det kan resultere i at vi vil stå svagere. Giver det mening, hvis man kobler det sammen med mulighederne?

Svar fra Steffan: Det er måske at trække den lige langt nok, at vi vil lande i en økonomisk krise. Men det er da en pointe, at man kan risikere, at opbakningen til oprustningen i den danske befolkning (vælgerne) ift. Ukraine-krisen svækkes, og de fx. mener politikerne i stedet skal bruge penge på den nære velfærd. Det kan i givet fald blive en udfordring for politikerne, der jo gerne vil gøre vælgerne tilfredse også :)

# data[].attributes.body
Hvis min startegi omhandler dualisme og jeg siger han skal indgå aftaler med FN fx. skal jeg så sige hvad aftalen konkret skal omhandle?

Svar fra Steffan: Ja, det kan give god mening, at blive lidt mere konkret. Du kan jo tjekke op på, hvilke muligheder der er med FN - tjek vores modul 7 i tema 8, hvor der også er et Power Point omkring FN. I den forbindelse er det jo også interessant, at det er en udenrigspolitisk strategi over for Rusland, du skal lave og her har FN bl.a. nogle begrænsninger, der kan være relevante at omtale.

# data[].attributes.body
Hej Steffan, giver dette mening som en ulempe til militær oprustning?

En anden ulempe kan være at når Danmark bokser over egen evne, når vi sætter for mange penge ind på instrumenter for at få mere international indflydelse. Dvs. jo flere determinanter og kapabiliteter vi har, jo flere instrumenter og indflydelse har vi og vi står skarpere på den internationale scene. Siden Danmark ikke har meget som småstat, kan vi nemt bokse over egen evne, så ved denne prioritering kan vi evt. ende i økonomisk krise eller indser vi ikke har pengene til den militær oprustning vi ønsker. Det kan på længere sigt få Danmark til at stå som en svag småstat, der ikke kan opfylde de udenrigske muligheder og vi mister indflydelse på international politik og vores stressmodtagelighed øges.

Svar fra Steffan: Jeg synes, det virker lidt rodet. Kan du ikke med dine egne ord, og uden teori og begreber prøve at skrive her på padletten, hvad det er, du gerne vil have frem?

# data[].attributes.headline
Strategi 2: Før en blød aktivistisk udenrigspolitik, gennem økonomiske og diplomatiske midler

# data[].attributes.subject
Strategi 2: Før en blød aktivistisk udenrigspolitik, gennem økonomiske og diplomatiske midler

# data[].attributes.body
giver denne strategi mening?

Svar fra Steffan: Ja, det kan sagtens give mening :)

# data[].attributes.body
Strategi 1: Hav i din udenrigspolitik fokus på Danmarks overlevelse ved at fokusere på sikkerhedspolitik og EU-politik

Svar fra Steffan: Ja, jeg tror godt jeg ved, hvor du vil hen. Når du har skrevet indholdet af strategien kan du jo vende tilbage og præcisere overskriften på strategien.

# data[].attributes.body
Er økonomiske sanktioner hård eller blød magt?

Svar fra Steffan: I "Global Politik" ibogen hører det under de fysiske og hårde magtressourcer.

# data[].attributes.body
Kan man sige at hvis danmark sætter flere penge ind i kapabiliteter, instrumenter gør at Danmark får aktivt indflydelse på international politik og (indflydelsesevne) øges?

Svar fra Steffan: Jeg er lidt i tvivl om, hvad du mener. Men hvis du tænker, at Danmark ved at øge fx. sine forsvarspolitiske udgifter og investere i militært udstyr prøver at sikre sin egen overlevelse og dermed prioriterer det sikkerhedsmæssige mål i udenrigspolitikken, så giver det god mening. Og det er vel også en pointe, som du måske mener, at Danmark i forlængelse heraf kan være med til at øge sine kapabiliteter og dermed måske på sigt også øge sine indflydelsesevne i adaptionsmodellen.

# data[].attributes.body
Hej Steffan, kan man godt nævne, at Grønland er en determinantisk mulighed for Danmark?

Svar fra Steffan: Ja, jeg tænker godt Grønland kan ses som en udenrigspolitisk determinant, der faktisk også historiske har givet os nogle fordele som småstat.

# data[].attributes.body
Hej Steffan. Jeg er lidt usikker på hvilket teori jeg kan sætte på min anden strategi, hvis jeg godt vil fokusere på sanktioner eller bare noget andet end militær. Jeg tænkte lidt på noget som blød aktivisme og presse Rusland med sanktioner og næst til at vedgå i et diplomati?

Svar fra Steffan: Ja, blød aktivisme kunne sagtens være en strategi, ligesom der også for en småstat måske ligger muligheder i dualismen, hvor man går på to ben og på den ene side tilpasser sig stormagter, men samtidig prøver at påvirke det internationale system fx. gennem samarbejde med andre småstater mv.

# data[].attributes.body
Hej Steffan,

Kan man godt give en "blanding" af begge strategier som anbefaling eller kan man anbefale den ene strategi med små ændringer?

Svar fra Steffan: Du skal slutte af med at anbefale en af dine strategier.

# data[].attributes.body
Hej Steffan, kan adaptionsteorien bruges som en strategi? Og i så fald, hvad skal jeg kigge ind i der? Hvsi ja, kan jeg så godt sige "Den første strategi jeg vil anbefale dig som politisk udenrigsminister, er at kigge ind i de udenrigspolitiske mål og muligheder" eller noget i den stil

Svar fra Steffan: Ja, adaptionsteorien tænker jeg godt ville kunne bruges. Her handler det om på baggrund af de to akser "stressmodtagelighed" og "indflydelsesevne", hvor Danmark, som småstat ligger placeret. Alt afhængig af placeringen på de to akser, vil et land have forskellige handlemuligheder. Se mere om dette på tavlenoten på undersiden til modul 2 i tema 8. Du skal inddrage udenrigspolitiske mål og muligheder, og oplagt er det, at inddrage det under ens strategier. Fx. kan én strategi gå på at sikre ens sikkerhedspolitiske mål, hvilket dog samtidig måske kan gå ud over ens udenrigsøkonomiske mål.

# data[].attributes.body
Hej Steffan, kan jeg godt foreslå som min første strategi at opruste den militære magt for at styrke vores samarbejde med NATO. Samt kan man sige, at man bør styrke den indre sikkerhed og dermed trække på nogle sikkerhedspolitiske midler.

Svar fra Steffan: Det fungerer typisk godt at koble strategierne op på nogle teoretiske/faglige "positioner" eller teorier. Men en øget militær oprustning kan vel også kobles sammen med noget fagligt af den slags :) Jeg tænker sagtens, man kan trække på nogle af de sikkerhedspolitiske elementer i opgaven også :)

# data[].attributes.body
Hej Steffan, er dette korrekt og hvordan kan jeg blive mere konkret?

De udvalgte lande, som ses at have det laveste uddannelsesniveau, befinder sig i Afrika. Mange lande i Afrika har en befolkning, der lever under fattigdomsgrænsen. Derudover udgør Afrikas befolkning 20 % af den laveste indkomstgruppe, hvilket svækker der udvikling i samfundet. Dette kan også forklares ved fattigdomsfælden, da fattigdom medfører ringere købekraft, som dermed fører til dårlig sundhed og lav uddannelse. Her gentages de dårlige vilkår gennem en negativ feedback, da det leder til lav produktivitet og lav indtjening. Da mange lande i Afrika er meget fattige, oplever landene derfor et svagt uddannelsesniveau, som fører til en kortere forventet levealder.

Svar fra Steffan: Jeg synes da umiddelbart det er ret konkret og fungerer fint. Du kan måske med fordel knytte det lidt mere konkret an til nogle lande og/eller den overordnede sammenhæng i den lineære regression. Men måske gør du allerede det i den del af teksten, som du ikke har sat ind her :)

# data[].attributes.body
Er det at tilpasse stormagterne. Hvis DAnmark sender støtte til Ukraine eller er det mere aktivisme?

Svar fra Steffan: Umiddelbart ville jeg synes, det er mest udtryk for aktivisme, da vi som småstat netop aktivt handler. Hvilken stormagt skulle det være en tilpasning i forhold til?

# data[].attributes.body
Hej Steffan

Hvis man bruge dualisme som hver deres strategi. Er det så forkert, at DK skal opruste når man ser på determinismen, fordi jeg tænkte at Rusland truer EU, derfor skal vi tilpasse os EU og NATOs BNP militær regler. Eller er det aktivisme, fordi determinisme handler om tilpasse efter stormagterne og bilag C4 står der, Rusland er i gang med at radikalt ændrer EU. Så er det ikke en determinisme at begynde oprustning af militær eller er det hvor DK prøver at påvirker sin omgivelser?

Svar fra Steffan: Determinisme-delen af dualismen handler om, at vi prøver at tilpasse os stormagterne og derfor ikke opruster militært fx. ift. Rusland, men derimod prøver at undgå at "provokere" stormagterne. Ideen er, at den del fungerer samtidig med at vi på den aktive del (internationalismen) gennem samarbejde bl.a. med andre småstater og gennem FN-systemet prøver at arbejde for afspænding og konkrete regler for staterne i det internationale system.

# data[].attributes.body
Kan jeg godt inddrage sikkerhedspolitk inder adaptionsteorien?

Svar fra Steffan: Ja, jeg tænker godt man kan flette noget sikkerhedspolitik sammen med adaptationsteorien.

# data[].attributes.body
Hej Steffan, giver dette mening?:

En substantiel forklaring på den tendens, vi ser i figuren, kan forklares på baggrund af negativ spill-over effekt. Hvis individet har gradvist færre år i skolen, så vil individet have sværere ved at få taget en uddannelse. Det kan så betyde, at vi senere i livet får en løsere tilknytning til arbejdsmarkedet og ofte står uden et job, der igen kan føre til et svagere socialt netværk med få sociale relationer, hvilket kan resultere minimeret levealder. Det kan kobles til den selektive og residuale velfærdsmodel, hvor borgere der ikke har lang uddannelse eller er udenfor arbejdsmarkedet, bliver påvirket, da de ikke kan sikre eller tilkøbe velfærdsydelser og forsikringer, der kan give konsekvenser for livsforløbet. En anden teori kan være center-periferi-modellen, hvor ilande(centerlande) udnytter de fattigere lande, ved opretholdelse af uligheden gennem billigere arbejdskraft, dog farligt arbejdsmiljø. Ilande er centreret om landene og de fattige lande er centret om deres primære erhverv. I periferilandene er der primært kun er borgere med lav uddannelse, som misbruges for deres billige arbejdskraft og dermed bliver lavindkomsterne afhængig af højindkomstlande, som ofte ses som risikabelt for lavindkomstborgeres forventede levealder i forhold til figuren.

Svar fra Steffan: Der er mange gode elementer i den skrevne. Det skal dog kobles tættere op til det, som du ser i den lineære regression :)

# data[].attributes.body
Hvis jeg inddrager adpationsteorien, skal jeg så inddrage hvor danmark skal søge hen, samt hvad det vil gøre og reaktioner fra andre lande eller stormagter. Elle hvordan skal jeg bruge den som strategi?

Svar fra Steffan: Nej, jeg tænker mere, det handler om, hvilke udenrigspolitiske muligheder Danmark har, når man ser på deres indflydelsesevne og stressmodtagelighed. Det er dog en pointe at lande nogle gange kan "bokse over egen evne"

# data[].attributes.body
Hej Steffan, giver dette mening:Det fremgår af regressionsligningen (y = 1,8529x + 56,697), at for flere antal års skolegang, vokser med 1 procentpoint, så vil den forventede levealder stige med 1,8 procentpoint.

Svar fra Steffan: Nej i denne opgave er det ikke procent, der er på akserne, men derimod antal år :) Så når antal års skolegang stiger med 1 år, så stiger den forventede levealder med 1,8 år.

# data[].attributes.body
Hej Steffan,

Kan man godt bruge Danmarks dualisme som hver deres strategi, hvor jeg siger man skal kigge mod determinismen, hvor man så tilpasser sig til stormagterne, og i den sammenhæng, kan jeg så sige, at EU/NATO/Europa er en stormagt? Hvis det giver mening?

Svar fra Steffan: Hejsa, ja jeg tænker godt at dualismen ville kunne give mening. Det kan med fordel kombineres med de forskellige mål og muligheder, man kan have i udenrigspolitikken (se tavlenoten modul 1, tema 8)

# data[].attributes.body
Hej steffan. I opgave 1a kan man godt bruge “the Inequality Turn” til at forklare, hvorfor mange lande i Afrika stadig lever i fattigdom, samt hvordan mange lande i Asien har udviklet sig?

Svar fra Steffan: Hejsa, hvor har du fundet det henne i vores pensum? Kan ikke lige se det, men måske overser jeg det bare :)

# data[].attributes.body
Hej Steffan,

Jeg ville høre, om man i forhold til opgave 1a kan bruge Bourdieus teori om kapitaler til at forklare, at der sker en spillover-effekt, når uddannelseskapitalen er lav. Ville også høre, om man kan inddrage social arv eller Putnams teori om ulighed?

# data[].attributes.body
Hej Steffan,

Jeg vil høre om opgave 1a - er der nogle tydelige outliers og i så fald, hvordan skal de forklares?

Svar fra Steffan: Jeg tænker måske du har ret i, at det mest interessante er at se på, hvilke grupper af lande, der befinder sig i henholdsvis "toppen" og "bunden" af den lineære regression og arbejde med en faglig begrundelse for det :)

# data[].attributes.body
Må man i konklusionen til den diskuterende del godt komme med sin egen (subjektive) vurdering?

# data[].attributes.body
Er det her en god problemformulering: Hvor godt lykkes vi med at integrere indvandrere i Danmark, og hvilke udfordringer forekommer der?

Svar fra Steffan: Ja, den lyder da udmærket.

# data[].attributes.body
Kan denne problemstilling bruges til det analyserende spørgsmål: Hvordan påvirker forskellene i hjemlandet og modtagerlandet individets integrationsproces?

Svar fra Steffan: Da vi ikke ved noget om hjemlandet, ville jeg ikke tage det med, men fokusere på DK og så måske hvilke udfordringer det kan give, når man har en anden kulturel baggrund eller noget i den stil :)

# data[].attributes.headline
skal man indsætte links man har brugt til synopsen, som fx systime?

# data[].attributes.subject
skal man indsætte links man har brugt til synopsen, som fx systime?

# data[].attributes.body
Svar fra Steffan: Ja, lige som i det eksempel, jeg har givet jer, er det fint med en lille litteraturliste, hvor I sætter grundbogsmateriale mv. på

# data[].attributes.body
Hej Steffan,

Hvad var det nu du sagde om hvordan man ordentlig indragede selvvalgt empiri, sådan at det vil være overskueligt for censor at se?

Svar fra Steffan: Ja, sagde nok noget i retning af, at det var en god idé, at I tog et print med til mig og censor, hvor I havde markeret et citat i artiklen eller et taleksempel i statistikken, hvis det er en statistik. Når I skal lave det i videoen kan I jo lige scrolle over på artiklen eller statistikken og vise det i videoen. Derudover vil jeg tydeliggør i synopsen, at jeres selvfundne er med ved at skrive "selvfundet bilag", når I bruger det.

# data[].attributes.body
Er dette en fin problemformulering? Hvorledes har indvandrere i Danmark integreret sig i det danske samfund?

Svar fra Steffan: Måske kommer du til at mangle noget med, der indfanger de bilag, hvor der kommer holdninger til udtryk ift. hvordan vi bør forholdene os til indvandrere og integrationen? Lav eventuelt dine problemstillinger først og ret problemformuleringen til som det sidste.

# data[].attributes.headline
Synopsis - Af de problemstillinger der er, er det så rigtig at vælge den øverste uden "-" ? Altså:Hvem er Danmarks nydanskere?, Hvilke muligheder og udfordringer er der i integrationen af indvandre for det danske samfund? og Hvornår har vi lykkedes med integrationen af indvandrer? 

# data[].attributes.subject
Synopsis - Af de problemstillinger der er, er det så rigtig at vælge den øverste uden "-" ? Altså:Hvem er Danmarks nydanskere?, Hvilke muligheder og udfordringer er der i integrationen af indvandre for det danske samfund? og Hvornår har vi lykkedes med integrationen af indvandrer? 

# data[].attributes.body
Problemformulering

Hvilke faktorer er der i en effektiv/ succesfuld integration af indvandrere i det danske samfund?

Problemstilling 1 - redegørende

Hvem er Danmarks nydanskere?

-       Hvilke faktorer er der i identitetsdannelsen af indvandre i det danske samfund?

-       Hvad medvirker en effektiv/ succesfuld integration af indvandrere i det danske samfund?

Problemstilling 2 - Undersøgende

Hvilke muligheder og udfordringer er der i integrationen af indvandre for det danske samfund?

-       Hvilke muligheder og udfordringer er der for indvandrere i deres integration i det danske samfund?

-       Hvordan påvirkes indvandrere i deres integrationsproces?

-       Hvor stor er forskellen på integrationen af første og anden generations indvandre?

-       Hvordan er integrationsfaktorerne forskellige for første generations indvandre og indvandrere af efterfølgende generationer?

Problemstilling 3 – Diskussion

Hvornår har vi lykkedes med integrationen af indvandrer?

-       Hvilken drejning har dansk politik taget på integrationsområdet og hvordan har det påvirket indvandres muligheder og udfordringer for en succesfuld integration?

Svar fra Steffan: Jeg synes disse tre problemstillinger, som du har med i opslaget ovenfor lyder udmærkede:

Hvem er Danmarks nydanskere?, Hvilke muligheder og udfordringer er der i integrationen af indvandre for det danske samfund? og Hvornår har vi lykkedes med integrationen af indvandrer?

# data[].attributes.body
Hej Steffan. Ift. bilag 5 og 6 og påvirkning af indvandring på det danske samfund, kan jeg så godt komme ind på Bloom og Rawls teori og måske noget med de forskellige sfære? Er det rigtig forstået at på bilag 5 mener Vad, at han ikke mener det er nok at kun have et arbejde som indvandre, men man skal også kendskab til dansk kulturelle værdier, samt at han mener de vil udkonkurrere danske arbejdspladser?

Svar fra Steffan: Ja, du har forstået Vad rigtigt, og jeg tænker Bloom og Rawls er gode at få i spil i synopsen.

# data[].attributes.body
Hvis man skal tilføje en politisk dimension til sit redegørende spørgsmål, skal man så fokusere på den nuværende regering, eller et generelt overblik på, hvordan de forskellige partier tænker ift. indvandrere?

Svar fra Steffan: Nej, det tænker jeg bliver for langt væk fra bilagene. Den politiske dimension vil bedre kunne bruges på bilaget omkring Socialdemokratiets integrationspolitik - bilag 5. Tænk fx. i partiets placering på den værdipolitiske akse, men måske også, hvorfor de har brug for at føre en stram udlændingepolitik og brug fx. partiadfærdsteori som Kaare Strøm eller Molins Model.

# data[].attributes.body
hej Steffan, ved bilag 4 kan jeg godt inddrage enten den kreolske- eller bindestregsidentiteten, hvis jeg forklare udfordringer udlændinge møder i Danmark? eller er der andre berber jeg kan koble på?

Svar fra Steffan: Ja, det tænker jeg er oplagt. Tænker måske også at fx. Honneths anerkendelsesteori vil kunne anvendes.

# data[].attributes.body
Skal man inddrage citater?

Svar fra Steffan: Ja, man skal ned og give tekst- og taleksempler i bilagene.

# data[].attributes.body
Hej Steffan, kan jeg inddrage minerva modellen som teori, hvis jeg vil kigge på hvilke udfordringer de møder i bilag 3 eller Bourdieus kapitaler? Kan jeg inddrage noget om anerkendelse i de forskellige sfærer i bilag 4?

Hvor meget skal samfundsteori koblet ind i afleveringen? Er lidt forvirret omkring det

Svar fra Steffan: Som nævnt på modulet i går, så synes jeg Hofstedes kulturdimensioner er mest oplagt til bilag 3 og anerkendelsesteorien tænker jeg godt kan fungere ift. B4. Du skal tænke det teoretiske og begrebsmæssige sammen med bilagene, som svar på dine problemstillinger gennem synopsen.

# data[].attributes.body
Folketingsvalgsresultatet i 2022 viser at Socialdemokratiet fik 27,5% af stemmerne. I en Megafonmåling fra d. 6. november 2025 med en stikprøve på 1018 personer, stod Socialdemokratiet til at få 19,8% af stemmerne. Spørgsmålet er om denne tilbagegang på 7,7 procentpoint er reel eller om den kunne skyldes stikprøveusikkerhed. Ud fra beregninger af et 95%-konfidensinterval for Socialdemokratiet, kan det ses at Socialdemokratiet valgresultat fra 2022 på 27,5% ikke er indeholdt konfidensintervallet: [17,4%-22,2%]. Derfor kan vi konkludere at Socialdemokratiets tilbagegang i Megafonmålingen fra d. 6. november 2025 er statistisk signifikant. Den observerede tilbagegang skyldes således næppe statistisk usikkerhed, der er med stor sikkerhed tale om en reel tilbage gang. --> er dette korrekt aflæst?

# data[].attributes.body
Tænkte på om man kunne koble partiidentifikation på til grund for at moderaterne har oplevet tilbagegang. altså, der har ikke været en langtidsfølelse af tilknytning og er derfor grunden for udsving? eller kan man koble korttidsfaktoren på?

Svar fra Steffan: Umiddelbart tænker jeg ikke, at det virker så oplagt. Det kan måske også være vær at se på, hvilke partier der ser ud til at gå frem for at forklare, hvorfor Moderaterne går tilbage? Det kan måske også være noget viden om Moderaterne i dansk politik, der kan inddrages her.

# data[].attributes.body
Hej Steffan, kan man bruge Molins model til, at forklare Moderaternes tilbagegang og hvis ja, hvad skal fokuspunkterne være og hvordan kan det eventuelt formuleres?

Svar fra Steffan: Jeg synes ikke Molins Model er mest oplagt her, da den refererer til partiadfærd og i opgaveformuleringen bliver du bedt om at inddrage viden om vælgeradfærd.

# data[].attributes.body
Hej Steffan, dette er et spørgsmål til bilag C3. Jeg tænkte, om Rodrik beskriver nationalstatslig og autoritær verdensorden her? "Og de maler ikke et kønt billede: En verden med nulsumskonkurrence mellem stormagter, hvor nationale sikkerhedshensyn, en uundgåelig usikkerhed om modstandernes bevæggrunde og fraværet af en global ordenshåndhæver for det meste vil føre til konflikt fremfor samarbejde" Tænkte i forhold til at nulsumkonkurrence dominerer og han beskriver, at man kun tager hensyn til nationale interesser

Svar fra Steffan: Jeg synes i virkeligheden citatet der peger mest imod et realisme-perspektiv inden for IP :)

# data[].attributes.body
når kasper støvring nævner de negative følger af globaliseringen i bilag C2, ville det være forkert bare lige hurtigt at inddrage Bauman?. Eller er det irrelevant?

Svar fra Steffan: Det tænker jeg godt ville kunne fungere, uden at det skal blive dominerende :)

# data[].attributes.body
er det ok ikke at lave parametre?

Svar fra Steffan: Se mit svar neden for :)

# data[].attributes.body
Hej Steffan

Jeg ville høre om det er ok ikke at inddele sin opgave i parametre?

Svar fra Steffan: Ja, det kan være ok, men det er vigtigt at sammenligne på tværs af bilagene, være opmærksom på at man både sammenligne ift. synet på verdensordenen nu og verdensordenen i fremtiden og at man både sammenligner forskelle og ligheder. Du vil så fx. kunne sætte to bilag op mod hinanden først og så inddrage det tredje.

# data[].attributes.body
Hej Steffan, jeg forstår ikke helt bilagene og hvilken retning de helt peger i.

Svar fra Steffan: Et lille hint kan være at kigge på modulerne, hvor vi arbejdede med henholdsvis realisme og liberalisme, og de eksempler jeg der tog med på henholdsvis et realistisk og liberalistisk perspektiv på verdensordenen :)

# data[].attributes.body
giver dette mening? det er ikke færdig og fint skrevet endnu men indtil videre:)

Ifølge det første parametre om, hvordan liberalismens verdensorden ser ud nu, udledes der fra bilag C1:”Liberalismen har været under angreb et stykke tid nu, både fra højre og fra venstre. Nedgangen skyldes ikke kun opkomsten af autoritære magter som Rusland og Kina, men også en vending mod populisme, illiberalisme og nationalisme i mangeårige liberale demokratier som USA of Indien[..] mindet folk om det illiberale diktaturs konsekvenser”. Her peger Francis Fukuyama på en tilbagegang for liberalismen, og over på en mere realisme dagsorden, hvor stormagter står forrest……

Svar fra Steffan: Ja, det kan give fint mening, men du må gerne præcisere elementet omkring, hvad du mener, når du siger, realismen mener stormagterne står forrest.

# data[].attributes.body
Hej Steffan,

Vil du sige, at man kan dele opgaven op i to parametre?

1. Synet på den liberale verdensorden nu

2. Synet på den liberale verdensorden i fremtiden

Svar fra Steffan: Ja, det kan man :)

# data[].attributes.body
hvordan kobler man forværringen af Ruslands statsfinanser til deres statsgæld, da statsgælden i tabel 1 bilag A2 stiger

Svar fra Steffan: Jeg tænker, at et bud kunne være at statsgælden netop stiger, fordi Rusland prøver at holde hånden under deres økonomi. Og for fortsat som stat at kunne holde gang i økonomien gennem fx. offentlig forbrug og investeringer, kan det være nødvendigt at optage statsgæld.

# data[].attributes.body
Hej Steffan, skal man have underoverskrifter i sin opgave?

Svar fra Steffan: Nej, det tænker jeg ikke i denne opgave

# data[].attributes.body
hej Steffan, jeg er meget usikker på, om det her er fagligt korrekt.

En anden påstand fra Sergej Gurijev er: "Ud over at finansiere krigen håbede den russiske regering at give økonomien et skub ved at holde gang i det offentlige forbrug." Dette kan undersøges ud fra tabel 1, der viser Ruslands økonomiske vækst, offentlige budget og statsgæld fra årene 2021 til 2024.

Hvis man kigger på deres offentlige budget i forhold til BNP, blev der brugt -6,2 % i året 2023. Dette kunne blandt andet begrundes med, at de førte en ekspansiv finanspolitik, som kunne få den offentlige økonomi til at køre igen.

Svar fra Steffan: Det synes jeg giver rigtig god mening, og jeg synes faktisk, det er godt set :)

# data[].attributes.body
Den anden påstand i bilag A1 er at i perioden efter, at sanktionerne blev indført d. 23. februar 2022, faldt Ruslands import af forbrugsvarer og mellemprodukter til industrien, hvilket begrænsede produktionskapaciteten i Rusland

Dette kan undersøges ved hjælp af bilag A2(figur 2 og tabel 2). I figur 2 kan Ruslands betalingsbalance ses. Betalingsbalancen er et af de økonomiske mål og dækker over forholdet mellem import og eksport i et land. Import betyder at et land betaler penge til andre lande for at få de varer, det ikke selv producerer og eksport betyder at landet tjener penge på andre lande.  Der vil være underskud når importen overstiger eksporten, da det handler om hvor mange penge der strømmer ind og ud af landet. De vigtigste tal fra figur 2 er at i første kvartal af 2022 lå overskuddet på omkring 70 milliarder dollars, og i andet kvartal af 2022 steg det til næsten 80 milliarder dollars. Dette stemmer overens med bilag A1, som nævner faldet af import i Rusland. Dette kan understøttes af tabel 2 som viser Rusland samhandel med udvalgte lande som: EU, USA, Kina, Indien, Tyrkiet og øvrige. Tabellen er blevet omregnet til indekstal og kan ses nederst i dokumentet. Den vigtigste pointe i den omregnede tabel er faldet i import med EU, hvor det kan ses i at i 2022 i første kvartal er importen faldet med ca. 20% og i 2022 i andet kvartal er den faldet med ca. 53%. Dette understøtter også bilag A1’s påstand. Hvis tabel 2 er omregnet til procentvis andel, som kan ses nederst i dokumentet, nuanceres billedet. Hvis man kigger på den procentvise andel i importen i Europa i alle kvartaler, ændrer den sig knap nok. I 2022 i både første og andet kvartal lægger importen på 30% og i tredje kvartal har den ændret sig med kun 1%. Dette kan tyde på at sanktionerne har ikke har haft lige så stor en effekt som Sergej Gurijev påstår.

Svar fra Steffan: Det giver udmærket mening. Du kan styrke det ved at fremhæve/specificere påstanden endnu mere på baggrund af tekstbilag A1, der står nemlig også konkret i teksten, hvordan betalingsbalancen udvikler sig. Det er afsnittet i tekstbilag A1, hvor der står at Putin først lykkes med at øge betalingsbalanceoverskuddet og det derefter forværres.

# data[].attributes.body
når der står at ruslands import til industrien faldt, så betyder det vel at Rusland udgifter falder. Og ja, det er ikke godt for deres produktionskapacitet, men det er vel positivt for betalingsbalancen ikke?

Svar fra Steffan: Jo, muligvis hvis det stod alene :) Men problemet er jo, at deres eksport også er faldende og som det ses på nogle af figurerne (og også i påstandene), så forværres betalingsbalancen fra 2022 2. kvartal og frem.

# data[].attributes.body
Hej Steffan
Jeg er lidt i tvivl om, jeg mangler noget, eller om jeg har sat starten på min opgave rigtigt op.

I 2022, efter at Rusland gik i krig med Ukraine, var der mange af Vestens lande, som indførte økonomiske sanktioner mod Rusland. I bilag A1 påstår Sergej Gurijev, en russisk økonom, at sanktionerne i starten af invasionen var succesfulde, således at den russiske valuta, rublen, styrtdykkede. Dog indførte den russiske centralbank valuta- og kapitalrestriktioner, der fik rublens værdi til at stabilisere sig igen.

”Den russiske valuta, rublen, styrtdykkede og satte bundrekord i ugerne efter invasionen. Men efter at den russiske centralbank indførte valuta- og kapitalrestriktioner, kom rublen sig over for dollaren.”

I bilag A2, figur 1, ses en graf over rublens kurs over for dollaren. Som Sergej Gurijev nævnte, faldt rublens værdi fra 80 rubler pr. dollar helt op til 120 rubler pr. dollar fra februar 2022 til marts 2022. Derudover ses værdien stabilisere sig ned på 60 rubler pr. dollar fra juni 2022 til januar 2023.

Hvis man kigger på figur 2, ses Ruslands betalingsbalance i 2. kvartal, hvor rublen blev holdt nede. Samtidig øgede Rusland deres betalingsbalance betydeligt med næsten 80 milliarder dollars. Dette fremhæves også af Sergej Gurijev: ”Dog steg eksportindtægterne fra olie, hvilket gjorde det muligt for Putin at øge overskuddet på betalingsbalancen i første og andet kvartal af 2022.”

Svar fra Steffan: Jeg synes, du virker til at være godt på vej. I forhold til påstand nummer 2, så tager du tallene først og derefter påstanden. Der vil jeg gerne, du vender det om, så du tager påstanden først og så undersøger den med brug af tallene.

# data[].attributes.body
Hej Steffan,

Kan man inddrage adaptationsmodellen i afleveringen?

Svar fra Steffan: Det vigtigste er, at du inddrager viden om økonomiske mål, som der står i opgaveformuleringen. Hvordan ville du inddrage adaptationsmodellen, hvis det var?

# data[].attributes.body
Kan jeg koble to påstande sammen i et afsnit?

Svar fra Steffan: Ja, det tror jeg godt kan fungere, men pas på det ikke bliver for rodet :)

# data[].attributes.body
Hej Steffan

Giver dette afsnit mening?

En yderlige påstand er den russiske valuta, rublen, er styrtdykket i ugerne efter invasionerne i Ukraine. Det understøttes af figur 1, der viser rublens kurs overfor dollaren. Der vises det at den 23. februar 2022, hvor sanktionerne blev indført, faldt rublens kurs fra cirka 123 rubler per dollar, helt ned til cirka 78 rubler per dollar. Betydningen for forværrelsen af rublen, har haft stor indflydelse på deres importvarer, der bliver dyrere, da de skal betales med dollar. Dog kan det stadig ses som en fordel for russerne med lav valuta med eksportvarer såsom olie og gas, da Rusland vil få flere rubler tilbage, hvis de sælger til lande der betaler i dollars.

Svar fra Steffan: Nej, figur 1 viser et markant fald i rublens værdi fra februar 2022 til marts 2022 fra ca. 80 til ca. 130

rubler pr. dollar. Med andre ord, når kurven stiger betyder det at rublens værdi falder :)

# data[].attributes.body
jeg forstår ikke helt figur 1 om rublens kurve og figur 3

Svar fra Steffan: Figur 1 skal læses sådan, at man I starten af kurven ser et fald i kursens værdi (selv om kurven grafisk går opad). Det håber jeg er en hjælp til at forstå resten af figuren :) Figur 3 viser nettoinvesteringerne i Rusland fra udlandet. Som der står i noten til figuren, så viser et positivt tal, at udenlandske virksomheder investerer mere i Rusland end russiske virksomheder investerer i udenlandske virksomheder (et negativt tal viser således det omvendte). Det er positivt, når man kan tiltrække udenlandske investeringer, da det er positivt for et lands økonomi (medfører arbejdspladser, økonomisk vækst mv.). Det interessante er så, hvad bilag A1 påstår om udenlandske investeringer i Rusland, og hvorvidt det flugter med udviklingen i figuren :)

# data[].attributes.body
Er dette et fint afsnit?

Det påstås på Bilag A1, af Sergej Gurivej, at der i Rusland må gøres mere for at stramme håndhævelsen af handelsstriktionerne. Det vil jeg undersøge ud fra tabel 2.1 og tabel 2.2 der peger på indekstal og procentvis andel. På den ene side viser indeks, at sanktionerne virker, da indekstallet falder over tid siden, vi har eksporteret og importeret mindre til Rusland. Det er med til at minimere deres økonomi. Den procentvise andel viser er at for hvert år der er gået, er det stadig er EU’s procentvisandel af Ruslands eksport og import der er den største aftager. Det kan betyde at vi skal tilsvarende indføre skrappere handelsrestriktioner og sanktioner mod Rusland. Det vises også at den russiske betalingsbalance i 2022 er forværret som året gik. Da perioden blev indført i 2022, kan Ruslands eksport og import ses som gående godt, hvor derimod efter sanktionerne er blevet indført, da de førte krig mod Ukraine er blevet forværret. Siden indeks er overgår end eksport ifølge tabel 2.2 og figur 2, der viser Ruslands betalingsbalance.

Svar fra Steffan: Umiddelbart synes jeg, det lyder fornuftigt. Jeg forstår dog ikke den sidste sætning, måske blot fordi den sprogligt skal formuleres om. Desuden savner jeg nogle taleksempler.

# data[].attributes.body
Den første påstand, med rublens valuta, skal man understøtte grafen med viden om økonomiske mål (hvis man overhovedet kan?), og hvordan skal man få inkorporeret den teoretiske del?

Svar fra Steffan: Nej, lige den tænker jeg ikke kan kobles til de samfundsøk. mål.

# data[].attributes.body
Hej Steffan

Kan man godt skrive det her: Den overordnede tendens i figurerne/tabellerne bekræfter påstandene i bilag A1: Sanktionerne har haft en betydelig effekt på den russiske økonomi og har svækket landets produktionskapacitet samt overskud på betalingsbalancen. Men bilag A1’s påstand om, at der nødvendigvis skal flere og skrappere sanktioner til, for at de kan virke, viser sig altså ikke entydigt at være sand.

Svar fra Steffan: Er det tænkt som en afsluttende sammenfatning? Jeg tænker umiddelbart, at en omregning til procentvis andele viser, at EU (andelsmæssigt) stadig er den største eksportaftager ift. Rusland, hvilket kan pege på at skrappere handelsrestriktioner kan være nødvendige.

# data[].attributes.body
Hej Steffan

Hvordan lyder dette:

En af påstandene i bilag A1 var dog yderligere, at udviklingen også blev forbedret. Det kan udledes ”at den russiske centralbank indførte valuta- og kapitalrestriktioner”, hvilket gav økonomien en positiv andel, som de russiske magthavere i Kreml ivrigt pralede med. En yderligere påstand i bilaget er, at Ruslands overskud på betalingsbalancen er ”styrtdykket”.

Dette kan sammenlignes med figur 2, som viser Ruslands overskud på betalingsbalancen. Betalingsbalancen er et af de syv økonomiske mål og indebærer forholdet mellem eksport og import, det siges at der er underskud i betalingsbalancen, når importen overstiger eksporten à lån i udlandet (+ renter).

Det grundlæggende mønster er, at i 2022 var overskuddet meget højt, især i 1. og 2. kvartal (70–75 mia. dollars), hvilket skyldtes rekordhøje eksportindtægter fra olie og gas. Efterhånden falder overskuddet markant: i 2023 er det næsten forsvundet (under 10 mia. dollars). Dette indikerer, at Ruslands økonomi er blevet hårdt ramt af sanktioner, faldende energipriser og omlægning af handelsmønstre.

Svar fra Steffan: Ja, det lyder umiddelbart fint :)

# data[].attributes.headline
Kan man godt bruge denne vending når et land "mister" et økonomisk mål

# data[].attributes.subject
Kan man godt bruge denne vending når et land "mister" et økonomisk mål

# data[].attributes.body
Det kunne tyde på et underskud i betalingsbalancen, som betyder importen af udenlandske varer overstiger Ruslands eksport, derfor mister Rusland det økonomiske mål om balance i betalingsbalancen.

Svar fra Steffan: Nej, skriv i stedet at målet svækkes.

# data[].attributes.headline
holder den her? og er der noget jeg mangler 

# data[].attributes.subject
holder den her? og er der noget jeg mangler 

# data[].attributes.body
34% af Liberal Alliances respondenter mener, at de er helt eller delvist uenige i påstanden ”udenlandskarbejdskraft ikke skal have lov til at trænge danskerne ud af arbejdsmarkedet”, dette er grundet stemmernes placering ift. Minerva-modellen.

34% af Liberal Alliances respondenter har angivet, at de er helt eller delvist uenige i den overstående påstand, dette skyldes bla. Hvilket område vælgerne selv arbejder. LA vægter økonomisk frihed og økonomisk vækst samt en reducert skat, alt dette ville indikere at LA’s vælgere er inde i det private ervherv hvor man, som regelt tjener mere end i det offentlige. Meget af dette kendetegnes ved at være en del af det blå segment i Minerva-modellen. Altså et område som ikke ville være lige så hårdt ramt af udenlansk arbejdskraft ift, andre lavtbetalende arbejdspladser som i servicebranchen. Disse ville være mere præget at den influx af billigere arbejdskraft, der kommer af mere lavtuddannede flygtninge.

Svar fra Steffan: Jeg synes klart den er på sporet. Du får dog både blandet ideologi og minerva-model. Måske kan det godt fungere og måske skal du gemme en ideologisk pointe eller Minervamodellen til en anden hypotese?!

# data[].attributes.body
hej steffan, jeg sidder lige nu og sammenligner bilag C1 og C2 og udover de tydelige struktur overfor aktør begreber, vil jeg godt både nævne Ziehe i bilag C1, men også Bourdieu i C2. Ville det blive ligesom bare at "kaste det ind" og lidt bare "namedroppe", eller er det ok hvis det passer godt og kan hjælpe med at forklare bilagene ?

Svar fra Steffan: Nej umiddelbart synes jeg da, det lyder fornuftigt

# data[].attributes.body
hej Steffan jeg tænkte om du havde nogle gode sætnings indledere til sammenlignings opgaven, da jeg virkelig synes det hjælpe med at få præciseret genren

Svar fra Steffan: Jeg har prøvet at lave nogle hjælpesætninger/ledesætninger til sammenligningsgenren, som jeg har lagt ind i skriftlighedsmappen i OneNote som underside til siden "Hjælpesætninger/ledesætninger".

# data[].attributes.body
Når man finder ligheder mellem bilagene, er det så okay, hvis de ikke er helt enige, men kun deler nogle punkter?

Svar fra Steffan: Det kan være lidt svært at svare på uden at se et konkret eksempel, men man vel altid lave en lidt blødere formulering, så noget a la, "det kunne pege i samme retning som..." eller lignende

# data[].attributes.body
Kan man både sammenligne bilag C1 og C2’s forskellige menneskesyn og samtidig fremhæve ligheder i deres menneskesyn?

Svar fra Steffan: Ja, man skal både fremhæve ligheder og forskelle men husk fokus skal være på individets ansvar, som der står i opgaveformuleringen.

# data[].attributes.body
Hej Steffan, jeg er i tvivl om denne hypotese + faglig uddybning kan bruges?

60,2 procent af Socialdemokratiets respondenter er helt eller delvis enige i udsagnet, fordi partiet kombinerer en venstreorienteret fordelingspolitik med ønsket om at beskytte danske lønmodtagere mod social dumping.

Over halvdelen af Socialdemokratiets respondenter er helt eller delvis enige i udsagnet. Socialdemokratiet balancerer mellem en klassisk arbejderbevægelses-ideologi, hvor fokus er på lønmodtagerbeskyttelse og velfærdsstat, og en værdipolitisk kurs, hvor man de seneste år har tilnærmet sig en mere restriktiv udlændingepolitik. Vælgerne tilhører ofte blå og rosa segmenter i Minerva-modellen – dvs. både ældre, traditionelle vælgere og faglærte/ufaglærte, som er direkte udsat for social dumping på arbejdsmarkedet. Dermed stemmer deres holdninger overens med partiets strategi om at beskytte danske arbejdstagere mod lavtlønnet udenlandsk arbejdskraft, samtidig med at man fastholder et socialt sikkerhedsnet.

Svar fra Steffan: Umiddelbart vil du måske for meget forklaringsmæssigt. Jeg er lidt i tvivl om, hvordan en venstreorienteret fordelingspolitik kan være med til at forklare det, men det er rigtig, som du skriver i den faglige begrundelse, at en restriktiv holdning til udlændinge kombineret med frygten for social- og løn dumping formentlig kan være med til at forklare at S's vælgere er kritiske over for udenlandsk arbejdskraft.

# data[].attributes.body
Skal man skrive en introduktion og en sammenfatning?

Svar fra Steffan: Ja, et par linjers kort intro og en afsluttende sammenfatning, der trækker forskelle og ligheder op på bilagene, som svar på opgavespørgsmålet.

# data[].attributes.body
Er dette en rigtig måde at bruge struktur og aktør, når man kigger på forskellene?

I forhold til aktør og struktur ses aktør i bilag C1 og struktur i bilag C2 og C3. Strukturperspektivet er en teori af den franske sociolog Émile Durkheim. Han udforskede den struktur, der er i samfundet, og forklarede, at samfundet er uafhængigt af individerne, men udøver social tvang og former deres normer. Aktørteori beskriver, hvordan individer deltager i og påvirker et system.

Hvis man sætter bilag C1’s aktørperspektiv op imod det strukturperspektiv, der er i bilag C2, kan man argumentere for, at mennesker kommer fra forskellige baggrunde og har forskellig biologi. Ergo er det ikke retfærdigt at forvente, at alle følger Sundhedsstyrelsens anbefalinger. Omvendt kan man, med udgangspunkt i bilag C1, argumentere imod bilag C2 og sige, at alle individer har et ansvar i samfundet, da alle er forskellige og har deres egne problemer.

Svar fra Steffan: Ja, umiddelbart tænker jeg, du er på rette vej. Det er dog vigtigt du får vist og forklaret, hvordan man kan se i bilagene, at det er henholdsvis et struktur- og aktørperspektiv.

# data[].attributes.body
Giver det her afsnit mening? Ved nemlig ikke om det passer bedre som en forskel?

Når det kommer til individets ansvar, om opretholdelse af deres sundhed og livsstil, skal der snakkes om konsekvenserne det kan få. Både ansvaret for individets egen krop og sundhed, samt deres arbejdsplads, samt konsekvenserne det får for samfundets arbejdskraft i det lange løb. På bilag C1 og C2 ses præcis dette og, hvor uafhængig individets valg er om dette ansvar. Med citatet fra bilag C1:”De, der lever mest usundt, også er dem, der oplever deres arbejde fysisk hårdt. Tallene DA viser, at 7 procent af de personer, der overholder alle Sundhedsstyrelsens såkaldte KRAM-anbefalinger (kost, rygning, alkohol og motion) og altså lever sundt, oplever deres arbejde som fysisk hårdt. [..] Derudover oplever 46 procent af ’de usunde’ jobbet som moderat fysisk hårdt”. Her kommer Webers aktørperspektiv ind. Samt citatet fra bilag C2: ”Vi træffer ganske rigtigt valg, men disse valg er aldrig uafhængige. Hvert af vores valg beror på en mængde biologiske, sociale og personlige forudsætninger”. Der menes at, individet ikke uafhængigt tager det frie valg om at have en sund livsstil. Ansvaret for sundhed, hvor individet har ansvaret for deres livsstil for ikke at svække deres arbejdskraft på arbejdspladsen. Her fremhæves strukturperspektivet også, hvor individet gør det for samfundet normer og arbejdspladsens forudsætninger for ikke at få det fysisk hårdt. Ligheden mellem begge parametre er, at individet tager et frit valg om ansvaret for deres livsstil på baggrund af et aktørperspektiv, der er taget på baggrund af samfundets strukturperspektiver.

Svar fra Steffan: Jeg tænker klart, at de dele i C1 og C2, du kan koble til henholdsvis et struktur- og et aktørperspektiv er en forskel, der er mellem de to bilag ift., hvad der er individets ansvar.

# data[].attributes.body
Skal man inddrage andet sociologisk viden end struktur-aktår perspektivet?

Ja, når der står sociologiske begreber og viden om forholdet mellem struktur og aktør, så er det to forskellige dele. Derfor skal der også nogle sociologiske begreber i spil :)

# data[].attributes.body
Hej Steffan, er det her et fint afsnit?:

Både i bilag C1 og bilag C2 er der fokus på individets ansvar, hvilket kan forklares gennem struktur-aktør-perspektivet, som Émile Durkheim har udarbejdet. Ifølge ham er individets handlinger ikke kun formet af egne valg, men i høj grad påvirket af samfundets strukturer som sociale normer. I bilag C1 fremhæves det, at individet har et personligt ansvar for at leve sundt, hvilket ses i citatet: "Du har selvfølgelig også et personligt ansvar for, hvordan din krop har det." Dette understøtter aktørperspektivet, men samtidig formes de valg af strukturer som sundhedsstyrelsen anbefaler og også af arbejdsmarkedets krav. I bilag C2 peger Harari på, at individets valg i høj grad styres af biologi, kultur og sociale normer, hvilket problematiserer ideen om en egentlig fri vilje. Samlet fremhæver begge bilag at ansvar må ses mellem individets egne handlinger og de strukturer, altså individets handlinger og valg, sker indenfor rammer strukturen sætter.

Svar fra Steffan: Du skriver fint på tværs og sammenligner - super. Du kan måske præcisere lighederne lidt mere, men det bliver måske nemmere, når du også får C3 i spil :)

# data[].attributes.body
Kan jeg godt foklarer struktur perspektiv, hvorefter jeg argumenter for Yuvals syn på individets ansvar? Og må jeg godt bruget bilag C1, som udgangspunkt af Yuval synspunkt?

Et andet perspektiv på individets ansvar er et struktur perspektiv, som deles af Emillie Durkheim. Han mener, der er blev sat en bestem struktur op får individet, som skaber en bestemt rammme, derfor er det ikke individets egen skyld at, de ( i dette tilfælde) ikke overholder KRAM-anbefalingerne. Ligesom Durkheim, så deler Yuval Noah Harrari i bilag C2 et strukturperspektiv, hvor han i fra et uddrag af information forklarer, at individet ikke har en fri vilje, men det bare er en myte. ” Vi træffer ganske rigtig valg, men disse valg er aldrig uafhængige. Hvert af vores valg beror på en mængde biologiske, social og personlige forudsætninger, som vi ikke selv kan vælge eller fravælge frit”. Ligesom Durkheim mener at samfundet har dannet en bestem ramme til at forstå samfundet, så mener Yuval, at vores valg altid vægtes enten biologisk, social eller personlig træk. ”Iagttager du din egen bevidsthed nøje, så vil du snart indse, at du ikke har nogen større kontrol med, hvad der foregår. Og at du ikke vælger frit, hvad du vil tænke, hvad du vil føle og hvad du vil ønske”. Yuval mener, at arbejdet indenfor anlægsarbejde har en ubevidst usund livsstil, fordi alle omkring dem har en lige så usund livsstil. Han mener det ikke nytter at et individuelt individ begynder at ændrer strukturen i et samfund, men i stedet skal folket i fællesskab om justere den ramme de har skabt i samfundet. ”Vi kan skabe et langt stærkere bånd til resten af verden og blive opmærksomme på vores miljø og på vores medmenneskers behov og ønsker”. Hvis anlægsarbejderne indser, at de lever et usundt liv, så mener Yuval, at det kan stærkere bånd mellem dem, så kan de samle set ændrer deres livsstil til det bedre.

Svar fra Steffan: Yuval er vist C2, men det giver da meget god mening, at det er et strukurperspektiv. Ift. det afsnit, du har sat op oven for, så tænker jeg det giver mening at "vende det om", så du først tager udgangspunkt i bilaget og så kobler teori på. Nu kender jeg ikke resten af din tekst, men husk at sammenligne med et eller flere af de øvrige bilag med det samme, så du ikke kommer til at tage et bilag ad gangen.

# data[].attributes.body
Skal man skrive i en lang tekst, eller skal man skrive i parametre, hvis ja, skal vi så selv finde på dem, og hvordan kan man skrive på tværs af enighed og uenighed, når man sætter det op i parametre?

Svar fra Steffan: Er der parametre givet i opgavespørgsmålet er det en god idé at strukturere efter. Man må gerne selv finde nogle parametre i denne, hvor der ikke er givet to parametre i opgavespørgsmålet. Man kan dog også sammenligne først de to bilag der er mest uenige og så tage det tredje ind i sammenligningen efterfølgende.

# data[].attributes.body
Hvordan inddrager man forholdet mellem struktur og aktør i opgaven? Skal man se samfundet som struktur og individet som aktør eller omvendt? Eller er jeg helt ved siden af?

Svar fra Steffan: struktur- aktørperspektivet er to forskellige samfundsfaglige perspektiver, som vi har arbejdet med tidligere. Se fx. mere på power pointen på modul 13 i tema 1, hvor de to forskellige perspektiver gennemgås.

# data[].attributes.body
Hvordan kan man begrunde at 29,7% af Alternativets vælgere er helt eller delvist enig med at udenlandsk arbejdskraft ikke skal have lov til at trænge danskerne ud af arbejdspladserne ift Minerva modellen? og hvis det ikke kan begrundes med modellen, kan man så nøjes med at redegøre hvorfor 30,4% af Alternativets vælgere er helt eller delvist uenig med at udenlandsk arbejdskraft ikke skal have lov til at trænge danskerne ud af arbejdspladserne?

Svar fra Steffan: Jeg tænker, at når Alternativets vælgere er så splittede i spørgsmålet, kan det måske skyldes, at de tilhører det grønne segment i Minervamodellen, der både går ind for solidaritet med andre (hvilket kunne være de danske arbejdstagere), men samtidig også er åbne over for globaliseringen.

# data[].attributes.body
Er alle figurer fra bilag 1 register data?

# data[].attributes.body
Må jeg godt anvende en figur to gange? Jeg bruger nemlig figur 3 både i forhold til kulturel og økonomisk kapital og hvordan disse kapitaler påvirker barnets uddannelse og økonomi, når de bliver voksne

# data[].attributes.body
Skal vi sådan introduver vores teori eller kun benytte den. Fx. behøves jeg fortælle om Bourdieu først eller kan jeg blot benytte kapital begreberne uden at redegøre for dem først??

# data[].attributes.body
vil dette give mening?

Inden for dansk ligger alle 9.klasserne med forældre fra alle socialklasser over 5 i karaktergennemsnit. Det er selvfølgelig som nævnt tidligere et skæld mellem overklassen som har et karaktergennemsnit på ca. 8.2 og forældrene uden for arbejdsmarkedets børn har et karaktergennemsnit på ca. 5,4. Selvom ikke alle forældre har kunne bidrage med det samme kulturelle kapital, bare det at alle socialeklasser ligger over 5 i karaktergennemsnit i dansk taler ind i generel forventning fra forældrenes side om at deres børn skal uddannes. Disse bilag kan forklares af at Danmark som land har en høj social mobilitet. Det vil sige at selvom generationerne er påvirket af den sociale arv, er det stadig størstedelen af generationerne der er i stand til at skifte social position. Fx når Hans søn, tager en uddannelse selvom Hans ikke selv har en.

# data[].attributes.body
Hej Steffan

Hvordan skal man bruge bilag 2, altså interviewed i opgaven. Hvilken måde vil være en oplagt måde at gøre brug af den på?