# data[].attributes.body
Teksti oli mielenkiintoinen ja oli mukavaa huomata, miten myös kehon toiminnallisuus nostettiiin esiin. Jäin kuitenkin miettimään, että toiminnallisuuden voi myös menettää tai se voi heiketä, joten kehoa ei kannata arvottaa pelkästään senkään kautta. Olen myös huomannut mielenkiintoisen ilmiön sosiaalisessa mediassa, jossa nostetaan esille oman kehon ”heikkouksia”. Yksi suomalainen julkisuuden henkilö mm. julkaisi kuvan reisissään olevista raskausarvista ja kirjoitti pitkät pätkät kuinka on aina hävennyt niitä ja nyt opetellut hyväksymään ne jne. Julkaisu oli varmasti tosille voimaannuttava. Kuitenkin itsessäni se herätti vain ajatuksen, että olisiko näitä omissa reisissä ja pakaroissa olevia arpia siis pitänyt hävetä tai onko ne jokin juttu, joka ei ole hyväksyttyä. Tämmöiset hyvää tarkoittavat ulostulot saattavat itseasiassa vain heikentää toisten kehonkuvaa. Välillä toivoisi, että uskaltaisimme julkaista kuvia itsestämme ja ”heikkouksistamme” tekemättä niistä statementtiä. Näkisimme kuvan rullalla olevasta vatsamakkarasta ilman, että siinä olisi saatesanoja. Annettaisiin kehojemme vain olla. Yksi läskiaktivisti sanoi kerran, että omaa kehoa ei tarvitse rakastaa, mutta olisi hyvä pyrkiä siihen, että sitä ei myöskään aktiivisesti vihaisi.

# data[].attributes.body
Tässä oli todella hyviä pointteja juurikin noista someen julkaistavista kuvista! Olen itsekin pohtinut tuota asiaa, että esimerkiksi vatsamakkaroista julkaistaan kuvia usein vain saatesanojen kanssa. Silloinhan sitä ennemmin vain alleviivaa sitä, että vatsamakkarat ovat jotenkin hävettävä asia, koska se pitää erikseen kirjoittaa esille. Olen myös pyöritellyt samoja ajatuksia kuin sinä tuossa esimerkissä raskausarvista. Somessa on tullut monta kertaa vastaavanlaisia postauksia vastaan, jonka jälkeen sitä on itsekin katsonut itsessä tätä samaa ”vikaa”, jota ei itse ole edes tajunnut ajatella.

# data[].attributes.body
Minut yllätti se, kuinka kokonaisvaltainen ja monimutkainen käsite myönteinen kehonkuva on. Tekstissä oli paljon tuttua, mutta ehkä jopa enemmän myös tuntematonta asiaa, jota en myönteisestä kehonkuvasta ollut tiennyt. Lopun esimerkki zimbabwelaisista vs. Iso-Britannialaisista naisista konkretisoi erinomaisesti ympäröivän maailman vaikutusta kehonkuvan muodostumiseen.

# data[].attributes.body
Mielestäni on hyvä tuoda esille se, ettei omaa kehoa välttämättä tarvitse rakastaa, jotta voisi olla myönteinen kehosuhde. Myönteisen kehonkuvan viitekehys onkin hyvin moniulotteinen, ja sisälsi tekijöitä, joita en itse ole ajatellut. Mielestäni tärkeänä huomiona tekstissä mainittiin ulkonäköön liittyvien ”kohteliaisuuksien” vaikutuksia. Ne tulisi mielestäni hyvä tiedostaa kaikilla. Ulkonäköön liittyviä kommentteja voisi oikeastaan jättää kokonaan pois puheesta tai ainakin ihmisten tulisi uudella tavalla miettiä sitä, mitä toisten kehosta sanotaan.

# data[].attributes.body
Teksti oli hyvää luettavaa ja olin helpottunut sen sisältämästä ajatuksesta siitä, että itseään voi arvostaa vaikkei ihan kaikkeen olisikaan itsessään tyytyväinen. On myös hyvä lukea kulttuurin eroista kehosuhteissa. Mitä tämä meistä kertoo? Onko länsimaissa kaikki jo niin yksilökeskeistä, että ahdistumme omasta peilikuvastamme, kun se ei vastaa sosiaalisen median ihanteita? Meidät on opetettu pärjäämään yksin, olemaan itsenäisiä, tekemään kaikki itsemme vuoksi, niin miten voisimmekaan ajatella enää mitään muuta kuin itseämme? Keskitytäänkö esimerkiksi Zimbabwessa yhteisön hyvinvointiin kokonaisuutena ja elämän kannalta tärkeämpiin arvoihin, ettei yksilön kehon koolla ole yksinkertaisesti jalansijaa päästä pesimään ajatuksiin? Entä onko tässä vastuu yksilöllä vai yhteiskunnalla?

# data[].attributes.body
Myönteinen kehonkuva on monimutkaisempi asia, kuin olen aikaisemmin ajatellut. En tiennyt, että siihen on noin monia eri ulottuvuuksia. Oli myös mielenkiintoista ajatella itsestäni, kuinka olen enemmän tyytyväisempi toisiin ulottuvuuksiin itsessäni, kuin joihinkin toisiin. Samaan aikaan voi tosiaan näköjään arvostaa itseään ja kehoaan, mutta silti olla siihen tyytymätön.

Aloin myös miettimään, miten ristiriitaista on, että ulkonäköön liittyvät kohteliaisuudet saattavat lisätä kehotyytymättömyyttä ja ulkonäköpaineita, mutta myös se jos ei koskaan kuule ulkonäköönsä liittyviä kehuja, lisää sitä myös. Mitä siis olisi hyvä tehdä tai sanoa toiselle?

# data[].attributes.body
Itselle tekstiä, erityisesti myönteisen kehonkuvan ulottuvuuksia tarkastellessa, heräsi ajatus siitä, kuinka tiedostamatonta esimerkiksi kehon hyväksyntä ja rakastaminen, ulkonäköön panostaminen tai sisäinen positiivisuus voivat olla kehotyytyväisellä henkilöllä. Ensimmäisen tehtävän BAS2-kyselyn kehon rakastamiseen liittyvä kohta ”selveni” tämän tekstin myötä. Myönnettäköön, että hyvin vähän ulkonäköpaineista kärsineenä ja yleisesti näiden ulottuvuuksien pohjalta kehotyytyväisenä näitä asioita ei tiedostaen ole aiemmin pohtinut. Koen, että tekstin myötä voin ymmärtää kehotyytyväisyyttä ja -tyytymättömyyttä paremmin, ja näin myös asettumaan asiakkaan saappaisiin todennäköisemmin.

# data[].attributes.body
Mielenkiintoinen ja tärkeä artikkeli! Minullekin ihana ja joustava ajatus, ettei tarvitse olla 100% tyytyväinen jokaiseen asiaan kehossaan. On myös tärkeä pitää mielessä, että kehonkuva voi muuttua elämän aikana, ja varsinkin iän myötä.

# data[].attributes.body
Todella mielenkiintoinen ja kattava teksti ja hyvää pohdintaa täällä keskustelukentässä! Vihdoinkin myönteinen kehonkuva avautui minulle enemmän, eikä ole enää pelkkää sanahelinää. Koin siis myönteisen kehonkuvan ulottuvuuksien erittelyn sekä mielenkiintoiseksi että hyödylliseksi. Ja hyvä huomio sekä artikkelissa että täällä keskustelussa: myönteinen kehonkuva/kehoarvostus ei ole mikään kerran saavutettu, pysyvä ominaisuus, vaan muuttuu esim. iän myötä tai sairastumisen myötä. Kehon toiminnallisuuden huomioiminen ulkonäköä enemmän on itselläni tavoitteena.Ehkä toiminnallisuudestakin voisi yrittää ajatella, että tämä on nyt paras mihin kehoni pystyy ja siitä olen kiitollinen.

# data[].attributes.body
Artikkelia lukiessa ajattelin, että itsensä hyväksyminen kuuluu eri kehitysvaiheisiin. Kun tällainen kehityksen osa-alue on rikkoutunut jossakin kehitysvaiheessa, voi hyväsyminen olla joko-tai kokemus. Tasapainoisena olisi jotakin näiden ääripäiden väliltä.

Suhde omaan kehoon muuttu elämän varrella ja elämänvaiheiden mukana. Nuorella ja varhaisemminkin on paine tulla hyväksytyksi. Myöhemmin on paine saada itselle kumppani. Mahdollinen vanhemmuus aiheuttaa muutoksia. Vanheneminen muuttaa kehoa. Ja monet muut elämänvaiheet näiden välissä haastaa tyytyväistä kokemusta itsestä. Erot, hylätyksi tulemiset, väkivallan kokemukset, työkuorma jne. Ei ole poikkeuksellista, että ihminen ei tiedä miltä keho tuntuu rentoutuessa. Monille on haasteita kokea mielihyvää kehon kautta.

# data[].attributes.body
Oli hyvin avaava teksti, en osannut ajatella että viitekehys on näin laaja ja sisältää monta erilaista näkökulmaa. Olin ennen käsittänyt kehonkuvan enemmän ulkonäön näkökulmasta, joten teksti antoi hyvin uusia näkökulmia.

# data[].attributes.body
Myönteinen kehonkuva ja sen tutkiminen on tärkeätä. Kiinnitin huomiota siihen, kuinka monet tutkimukset ovat keskittyneet liikaa kehotyytymättömyyteen. Pelkästään kehotyytymättömyyden vähentämiseen keskittyminen voi johtaa kehon sietämiseen, eikä välttämättä myönteiseen kehonkuvaan. Tekstissä tuotiin esille, kuinka myönteisen kehonkuvan tutkimus perustuu vahvasti psykologian eri suuntauksiin. Myönteinen kehonkuva ei ole vain ulkonäköasia, vaan ottaa huomioon myös kehon toiminnallisuuden. Lisäksi kiinnitin tekstissä huomioita siihen, kuinka tutkimusten mukaan erityisesti länsimaissa kehon painoindeksi oli käänteisessä yhteydessä myönteiseen kehonkuvaan.

# data[].attributes.body
Mielenkiintoinen artikkeli, joka avasi uusia näkökulmia. Jäin pohtimaan kulttuurin ja sosiaalisen ympäristön valtavaa merkitystä kehonkuvalle. Iällä on myös merkitystä, mutta ajattelen, että myös niinpäin, että vanhempana arvostaa ja ymmärtää kehoaan paremmin kuin nuorena.

# data[].attributes.body
Todella mielenkiintoinen artikkeli ja avasi ihan uusia näkökulmia. Toi myös uutta ajateltavaa siitä miten laaja käsite kehonkuva on. Mielestäni myös ihanan armollinen ajatus tuo, ettei se tarkoita sitä, että pitäisi olla kaikkeen tyytyväinen, vaan voi silti olla tyytyväinen.

# data[].attributes.body
Artikkeli oli erittäin mielenkiintoinen ja valaiseva. Toisaalta asiat ovat itsestään selvyyksiä, mutta jos olisin joutunut luettelemaan mitkä tekijät vaikuttavat myönteiseen kehonkuvaan, en olisi kaikkia pystynyt löytämään. Myönteiseen kehonkuvaan vaikuttavat monet tekijät, ne oli kuvattu hienosti kuuteen ulottuvuuteen. Mielestäni on tärkeää huomata, että kaikkeen ei tarvitse olla tyytyväinen, mutta silti voit ajatella, että minulla on myönteinen kehonkuva.

# data[].attributes.body
Todella mielenkiintoinen aihe, joka avarsi omaa näkemystä kehonkuvaan liittyvistä moninaisista asioista. Jäin erityisesti pohtimaan sosiaalisen ympäristön merkitystä kehonkuvan muodostumiselle. Miten esimerkiksi jotkin harmittomiksi tai positiivisiksi tarkoitetut kommentit voivat aiheuttaa negatiivisen suhtautumisen kuulijassa. Kuinka tärkeää onkin pyrkiä suurelta osin välttämään ulkonäköön, erityisesti kehon kokoon, muotoon tai painoon liittyvät kommentoinnit. Jollekin kommentti "näytät kiinteytyneeltä" voi tarkoittaa "olet laihtunut", mikä ei välttämättä ole positiivinen asia jne.

# data[].attributes.body
Tekstissä oli ihania asioita joita pitäisi muistaa päivittäin.

Miten sitä onkaan kovin kriittinen itselleen. Havahduin huomaamaan miten peilasin sisältöä itseeni ja mietin toteutuuko itselläni kyseiset ulottuvuudet.

Minulle on joskus sanottu että olen itsevarmasti kaunis ja kannan ylpeästi itseäni. En silloin tiennyt mitä kertoja tarkoitti. Miten itsevarmuus tai ylpeys itsestään muka näyttää kauniilta tai miltä se näyttää? Tämän tekstin jälkeen ymmärrän kertojan kommentin paremmin.

Nyt näen, miten kehopositiivisia ne jotkut henkilöt ovatkaan, kun uskaltavat julkaista kuvia itsestään ja vielä ovat ylpeitä, vaikkei vartalo ole tietyn tyylinen/mallinen

Pitäisi muistaa että kehopositiivisuus on muutakin kuin mitä peili näyttää.

# data[].attributes.body
Voin allekirjoittaa kirjoituksen täysin. Itse olen myös pohtinut sitä, että kehoon voi olla monella lailla tyytyväinen tai tyytymätön ja että kehotyytyväisyys voi muuttua ajanhetkestä riippuen. Esimerkiksi raskaana ollessa, vaikka painoa oli enemmän kuin koskaan, koki valtavaa kehotyytyväisyyttä ja kiitollisuutta keholle.

Minusta on myös hyvä, että kehokuvan määrittely siirtyy enemmän kehotyytymättömyydestä kehotyytyväisyyteen ja positiivisempaan näkökantaan.

# data[].attributes.body
Kehonkuvan viitekehyksessä esiintyvät 6 eri ulottuvuutta antavat laajentuneen käsityksen myönteisen kehonkuvan rakentumisesta ja mahdollisuuksista sen parantamisesta. Teksti antoi uudenlaista pohdittavaa ja oli oikeastaan lohdullista luettavaa. Tätä käytetään varmasti paljon nuorten parissa ja toivottavasti työterveyshuollossa myös. Vertaus Zimbabwen ja Britannian välillä vahvistaa tietoa, kun ei ole käytössä länsimaiset sosiaaliset tavat, ei ulkoisesti näkyvä paino olekaan ihanne. Jotenkin koen itse että kehonkuvan viitekehys voisi toimia vastakkain asetteluna kaineusihanteille joita tähän asti on seurattu.

# data[].attributes.body
Minusta oli hyvä, että tekstissä avattiin myönteisen kehonkuvan käsitettä niin laajasti. Nykyään länsimainen kulttuuri tuntuu olevan todella ulkonäkökeskeistä, jota sosiaalinen media entisestään korostaa. Onkin tärkeää muistaa, että kehonkuva on paljon kaikkea muutakin kuin vain ulkoinen olemus ja se, mikä muille näkyy. Mielestäni myös hyvä nosto oli se, että tuskin koskaan voi olla täysin tyytyväinen itseensä, mutta myönteisen kehonkuvan viitekehyksessä on niin monta eri aspektia, että myönteisiäkin asioita varmasti löytyy. Kehonkuva muuttuu elämän varrella ja eri asiat korostuvat myönteisinä ja kielteisinä eri vaiheissa elämää.

# data[].attributes.body
Jokainen kokee "hyvän" kehonkuvan eri tavoin. Pelkästään yhden kulttuurin sisällä voi olla eroja, millainen on "hyvä keho". Esimerkiksi urheilupiireissä "hyvän kehon" voidaan ajatella olevan erilainen kuin "normaaleilla" ihmisillä. Toisaalta myös urheilulajien välillä voi olla eroa, millaiselta näyttää "hyvä keho". Tärkeää olisi, että termiä "hyvä keho" ei yleistettäisi liikaa tietynlaiseksi.

# data[].attributes.body
Erittäin mielenkiintoinen teksti, joka toi kivasti esiin mm. sen ettei myönteinen kehonkuva tarkoita sitä, että jokaista kehonosaa ja itseä täytyisi ylenpaattisesti rakastaa, jotta voidaan sanoa omaavansa myönteinen kehonkuva. Mielenkiintoista oli myös, miten tekstissä mainittiin, että myös ns. positiiviset kommentit, kuten ulkonäön kehuminen voivat aiheuttaa kehuttavalle vielä kriittisempää suhtautumista omaan ulkonäköönsä. Näin jälkeenpäin luettuna se käy myös täysin järkeen ja voin itsekin tunnistaa tilanteita, joissa kehut ovat saattaneet aiheuttaa myöskin paineita siitä että kehon täytyisi aina näyttää tältä ja tämä on nyt tavoiteltu ulkonäkö tai tätä muutosta täytyisi nyt entisestään korostaa tai muuttaa. On myös hieman pelottavaa, kuinka suuri painoarvo pienillä sanoilla voi olla myös negatiivisessa mielessä, vaikka ne olisikin tarkoitettu ainoastaan positiivisina kehuina.

# data[].attributes.body
Artikkeli oli erittäin mielenkiintoinen ja silmiä avaava. Myönteinen kehonkuva on laaja kokonaisuus, joka muodostuu useasta eri palasesta. Aiemmin en ehkä tullut ajatelleeksi myönteisen kehonkuvan laajuutta. Artikkeli tiivisti mielestäni hyvin sen, että ympäröivät ihmiset, yhteiskunta ja kulttuuri muokkaavat yksilöiden ajatuksia omasta kehosta. Myös niin ikään sosiaalinen identiteetti vaikuttaa merkittävästi siihen, miten yksilö kokee oman kehonsa ja miten hän suhtautuu siihen.

# data[].attributes.body
Hyvä artikkeli, jossa oli paljon tuttua, mutta myös uusia asioita! Erityisesti oli kiva lukea, että myönteinen kehonkuva ei tarkoita sitä, että täytyisi olla tyytyväinen kaikkeen omassa kehossa. Hyvä muistutus myös siitä, kuinka laaja käsite kehonkuva onkaan.

# data[].attributes.body
tselleni artikkelista muistui mieleen vuosien takainen tapahtuma. Olin töissä silloin englannissa ja tapasin entisen työkaverini, joka on kotoisin Zimbabwesta, eikä oltu nähty toisiamme lähes vuoteen. Hän tervehti minua iloisesti ja sanoi kuinka ihanasti olenkaan lihonut ja näytän hyvältä. Tämä kommentti hämmensi, koska länsimaisena kasvaneena lihominen ei ollut minulle niin iloinen asia, mutta toisaalta hänen sanomanaan kommentti oikeasti tuntui kohteliaisuudelta. Zimbabwessa pyöreys ja lihavuus oli vaurauden ja hyvinvoinnin merkki.

# data[].attributes.body
Teksti inspiroi minua syvästi, korostamalla tarvetta keskittyä myönteiseen kehonkuvaan liikunta- ja hyvinvointialalla. Se muistuttaa minua ihmisen kokonaisvaltaisen hyvinvoinnin merkityksestä, joka yhdistää sekä mielen että kehon terveyden. Olen vaikuttunut siitä, kuinka myönteinen kehonkuva nojaa vahvuuksiin perustuviin psykologian suuntauksiin ja korostaa kehoarvostusta, moninaisuuden hyväksymistä ja henkilökohtaista hyvinvointia. Tämä lähestymistapa tukee omaa filosofiaani terveyden ja hyvinvoinnin edistämisessä, missä jokainen ihminen nähdään yksilöllisenä ja ainutlaatuisena. Se motivoi minua edistämään positiivista kehonkuvaa omassa työssäni ja kannustamaan muita tunnistamaan ja arvostamaan oman kehonsa monimuotoisuutta ja vahvuuksia.

# data[].attributes.headline
Artikkelissa oli paljon tuttua asiaa entuudestaan. Olen huomannut että myös eri puolilla Suomea saatetaan suhtautua erilailla "terveeseen itsetuntoon". Jossain päin saatetaan herkästi sanoa ihmisestä, että on ylpeä tai ylipositiivinen, jos kantaa omaa kroppaansa ylpeydellä. 

# data[].attributes.subject
Artikkelissa oli paljon tuttua asiaa entuudestaan. Olen huomannut että myös eri puolilla Suomea saatetaan suhtautua erilailla "terveeseen itsetuntoon". Jossain päin saatetaan herkästi sanoa ihmisestä, että on ylpeä tai ylipositiivinen, jos kantaa omaa kroppaansa ylpeydellä. 

# data[].attributes.body
Hyvin sanoitettu ja tärkeää tietoa kehonkuvasta ja siihen liittyvistä asioista. Mikäli haluaa vahvistaa toisen kehonkuvaa, niin kommentoinnissa täytyy olla tarkkana, ettei vaikutus ole päinvastainen. Artikkelin mukaan ulkonäköön liittyvät "kohteliaisuudet" ja se, ettei ulkonäöstään saa ollenkaan kommentteja voivat aiheuttaa ulkonäköpaineita.

# data[].attributes.body
Täällä artikkeli tuntuu herättäneen yksinomaan ihastusta ja helpotusta. Myönteisen kehonkuvan kuudesta ulottuvuudesta ainakin puolet herätti kuitenkin isoja kysymysmerkkejä.

Kehon voi hyväksyä ja kehoon voi suhtautua myönteisesti, vaikkei aivan kaikkeen olisi tyytyväinen (upeaa, hienoa, allekirjoitan). Mutta miksei omaa kehoa saisi muokata haluamaansa suuntaan? Kaikissa kohdissa korostettiin luonnollisuutta ja demonisoitiin kauneusihanteita. Pitäisikö kauneusihanteiden muottiin sopivan siis jotenkin nyt tuntea huonomuutta siitä, että on treenannut vartalostaan ihanteitaan vastaavan?

Suoranaista turhautumista herätti kuitenkin vasta kuudes kohta: siinähän kuvailtiin suoraan kirsikanpoimintaa/motivoitua päättelyä - siis vinoumaa, joka on tieteellistä ajattelua vastaan. Sinänsä ymmärrän, mihin kohdalla pyrittiin, mutta kohta kuulosti lähinnä pumpuliin kääriytymiseltä ja vaikkapa suuren yli- tai alipainon aiheuttamien tarveydellisten haittojen sivuuttamiselta.

# data[].attributes.body
Artikkeli on ihan mielenkiintoinen ja kuvaa konkreettisestikin myönteisen kehonkuvan ulottuvuuksia. Vahvistamalla ajatusmallia siitä, että kehonkuva on luonteeltaan dynaaminen ja eri ulottuvuudet korostuvat eri elämänvaiheissa voidaan mielestäni tukea myönteisen minäkuvan kehittymistä. Artikkeli on laadittu ikäänkuin vastineeksi negatiiviseen kehonkuvaan keskittyneelle tutkimukselle, mikä sinänsä on tärkeää, mutta jossain määrin tuli tunne, että maalattiin hyvin maailmaasyleilevää määritelmää myönteisestä kehonkuvasta - ja samalla ehkä poissuljettiin joitakin tekijöitä.

# data[].attributes.headline
Kovin mielenkiintoinen teksti, laajensi ajattelua eri tavoista kehon hyväksymisessä. 

# data[].attributes.subject
Kovin mielenkiintoinen teksti, laajensi ajattelua eri tavoista kehon hyväksymisessä. 

# data[].attributes.headline
todella mielenkiintoinen artikkeli ja avasi paljon uusia näkökulmia.

# data[].attributes.subject
todella mielenkiintoinen artikkeli ja avasi paljon uusia näkökulmia.

# data[].attributes.body
Myönteinen kehonkuva on moniulotteisempi kokonaisuus mitä olin ajatellut ennen artikkelin lukemista. Tämä oli hyvä herättely miten monesta eri näkökulmasta aihetta voi lähestyä ja mielestäni se antaa uusia työkaluja myös asiakkaiden kanssa toimimiseen.

Kuitenkin ehkä kaipaisin myönteiseen kehonkuvaan liittyvään keskusteluun mukaan terveysaspektia. Huomattava alipaino ja etenkin merkittävä ylipaino ovat kuitenkin tekijöitä, joihin tulisi suhtautua vakavasti. Kehonkuva-keskustelussa on houkutus erityisesti ylipainon osalta piiloutua kehorauhan taakse eikä ottaa vastuuta terveydellisestä riskistä.

# data[].attributes.body
Minkä verran voi työssä (kuraattorina) kehua ja antaa kehuja ilman että viesti tulkitaan väärin?

# data[].attributes.body
Bmi-fiksaatio länsimaissa pitäisi lopettaa länsimaissa, se aiheuttaa niin paljon enemmän haittaa kuin hyötyä

# data[].attributes.body
Olen todella positiivisesti yllättynyt ja tietyllä tavalla "huojentunut" siitä, miten upean holistinen on kehonkuvan tarkastelu. Minua kiinnostaa myös se, miten voi samaan aikaan sekä arvostaa omaa kehoa että olla siihen ainakin jollain tasolla tyytymätön. Tämä viestii siitä, miten terveyden ja hyvyyden kokemus on yksilöllinen ja moniulotteinen - ei ole tiettyä oikeaa tapaa tuntea itsensä ja kehonsa hyväksi. Kauneuden ymmärtäminen laajana käsitteenä on myös keskeinen tunnetaito - mikä on aidosti juuri minun mielestäni kaunista, eikä ulkoa opittua ja yhteiskunnankin painetta?

Tulee myös mieleeni se, miten oman kehon hyväksyntä ja arvostus näkyy ihmisestä. Se on paljon suurempi ja kauniimpi voima, kuin mikään ulkoinen seikka.

# data[].attributes.body
Näkökulmaa avartava teksti. Tuli paljon asioita mieleen, mitä voisi käydä syömishäiriöasiakkaan kanssa lävitse. Kehonkuvan käsittely on monisyistä ja antaa paljon aihetta miettimiseen. On mielenkiintoista ajatella kuinka monet asiat tähän vaikuttaa. Lopun kommentti painoindeksin vaikutuksesta kehonkuvaan oli mielenkiintoinen.

# data[].attributes.body
Hyvin muotoiltu ja merkityksellinen teksti. Moni avaus täällä keskustelualueella keskittyi juuri siihen, kuinka positiivisesti yllättyi tekstin sisällöstä -- itse samoin.

Eniten jäi mieleen osa "Näyttäisi siis siltä, että samaan aikaan voi sekä arvostaa omaa kehoaan että olla ainakin jollain tasolla tyytymätön siihen, tai päinvastoin. Myönteinen kehonkuva ei siten tarkoita sitä, että oltaisiin tyytyväisiä kaikkeen omassa kehossa." Olin itse jotenkin tyytynyt kohtalooni huonossa kehosuhteessa, mutta tämä ote sai pohtimaan, voisinko toisaalta ollakin jollain tasolla tyytyväinen? Loi itseeni positiivisuutta ja draivia vielä parantamaan omaa kehosuhdetta.

# data[].attributes.body
Teksti myönteisen kehonkuvan viitekehyksestä kertoi mielestäni oikein hyvin, kuinka laaja ja monimutkainen käsitys kehonkuva on. Myönteinen kehonkuva ei myöskään ole yksilön pysyvä piirre, vaan se voi muuttua elämän varrella, eli ihminen voi oppia suhtautumaan kehoonsa myönteisemmin. Tekstissä oli myös hyvin kuvattu, kuinka myönteiseen kehonkuvaan kuuluu toisinaan vähäinen kehotyytymättömyys, eli myönteinen kehonkuva ei ole "täydellistä ja ehdotonta kehonsa rakastamista".

# data[].attributes.body
Aihe on ollut mielestäni aina arka asia ottaa puheeksi asiakkaan kanssa. Pitää tarkasti harkita sanat, että ei tule tahtomattaan loukatuksi asiakasta, koska on vaarana, että toinen tulkitsee myönteisen kommentin kielteisesti.

# data[].attributes.body
Mielestäni tekstissä kuvattu myönteisen kehonkuvan viitekehys oli loistava kokonaisuus, koska siinä otettiin moniulotteisesti huomioon, mitkä kaikki ulottuvuudet kuuluvat myönteiseen kehonkuvaan. Siinä tuotiin mielestäni hienosti esiin, miten omaan ulkonäköönsä voi myös panostaa, mutta joustavalla tavalla. Oli mielestäni myös erittäin hyvä nosto, että kauneus on erittäin laaja käsite, eikä oikeasti ole yhtä tiettyä tarkkaa määritelmää kauneudelle. Nykymaailmassa on myös tärkeää osata suodattaa omaan kehoon koskevaa tietoa suojelevasti ja olikin mahtavaa, että se oli myös nostettu esiin viitekehyksessä. Sitä en ollut aiemmin ajattelut kuuluvan osaksi myönteistä kehonkuvaa

# data[].attributes.body
Tekstiin ja lähteisiin tutustuessani tajusin, että ehkä osasyy negatiivisen kehosuhteen yleisyydelle on se, että ympäristöstä syötetään vain sitä negatiivista kuvaa. Jatkuvalla syötöllä etsitään asioita, jotka tarvitsevat muutosta, halutaan löytää ratkaisuja ehkä olemattomiin ongelmiin ja tutkimukset keskittyvät epäterveiden kehosuhteiden piirteisiin. Entä jos yhtälailla puhuttaisiin puhtaasti terveyttä tukevista kehosuhteista tai vietäisiin keskustelua edes neutraalimpaan suuntaan? Tämänhetkinen keskustelu ja aiheen ympärillä leijuva ilmapiiri antaa käsityksen, että kehosuhde on ensisijaisesti nimenomaan kehno ja vikoihin keskittyvä, muutosta kaipaava.

# data[].attributes.body
Tekstiä oli mielenkiintoista lukea ja se toi uutta näkökulmaa liittyen myönteiseen kehonkuvaan. Oli kiintoisaa, mutta myös mukavaa huomata, kuinka laajasta asiasta todella onkin kyse. Kehonkuvan ajattelee helposti suhteellisen simppeliksi asiaksi, mutta tosiasiassa siihen kuuluu paljon enemmän. Etenkin joustava ulkonäköön panostaminen oli asia, joka laittoi ajattelemaan. Veikkaan, että juurikin tätä laaja-alaisuutta olisi hyvä monien tiedostaa, se voisi vapauttaa monia, joiden ajatus on herkästi liian kapeaa.

# data[].attributes.body
Lukiessani tekstiä myönteisestä kehonkuvasta ja siihen liittyvistä ulottuvuuksista, huomaan, kuinka tärkeää on siirtyä pelkästä kehotyytymättömyyden tutkimisesta myös kehon arvostamisen ja hyväksynnän näkökulmaan. Olen aiemmin törmännyt paljon keskusteluun kehonkuvasta lähinnä negatiivisesta kulmasta – miten tyytymättömyys omaan kehoon vaikuttaa ihmisten elämään ja hyvinvointiin. Tämä teksti avaa kuitenkin uudenlaisen näkökulman: myönteinen kehonkuva ei tarkoita pelkästään tyytyväisyyttä ulkonäköön, vaan se on moniulotteinen kokonaisuus, johon kuuluu esimerkiksi kehon toiminnallisuuden arvostaminen, laaja kauneuskäsitys ja kehoa suojeleva suhtautuminen ulkoisiin paineisiin.

Pidän erityisen kiinnostavana ajatusta siitä, että ihminen voi yhtä aikaa sekä arvostaa kehoaan että olla jollain tasolla tyytymätön siihen. Tämä on lohdullinen ajatus, sillä se tarkoittaa, että itsensä hyväksyminen ei ole ”kaikki tai ei mitään” -tilanne. Voin olla kiitollinen kehoni kyvystä toimia ja samalla tiedostaa, että minulla voi olla joitain ulkonäköön liittyviä epävarmuuksia. Tämä tekee myönteisen kehonkuvan tavoittelusta realistisempaa ja saavutettavampaa.

Huomaan myös miettiväni, kuinka vahvasti ympäristö ja sosiaaliset tekijät vaikuttavat kehonkuvaan. Erityisesti huomio siitä, että perheen, ystävien ja kulttuurin viestit voivat joko vahvistaa tai horjuttaa myönteistä kehonkuvaa, resonoi minussa. Olen itsekin huomannut, kuinka esimerkiksi huomaamattomilta tuntuvat kommentit – olivatpa ne positiivisia tai negatiivisia – voivat vaikuttaa ihmisen tapaan nähdä itsensä. Tekstissä mainittu kohta, jossa kehutaan esimerkiksi jonkun silmiä tai vartalon muotoa, mutta samalla tämä voi lisätä kehotyytymättömyyttä, herättää minussa ristiriitaisia ajatuksia. Olen aina ajatellut, että kehut voivat olla positiivinen asia, mutta on mielenkiintoista pohtia, milloin ne voivat luoda myös paineita.

Kulttuuristen erojen vaikutus myönteiseen kehonkuvaan herättää minussa ajatuksia. Se, että kehon painoindeksi on vahvemmin yhteydessä kehotyytymättömyyteen länsimaissa kuin esimerkiksi zimbabwelaisessa kontekstissa, kertoo minulle siitä, kuinka suuri vaikutus medialla ja yhteiskunnan asettamilla normeilla on omaan kehosuhteeseen. Olen huomannut, että länsimainen media rakentaa tiettyä, usein kapeaa kauneusihannetta, mikä voi tehdä kehon arvostamisesta vaikeampaa. Tässä mielessä on ymmärrettävää, miksi ihmiset, jotka eivät altistu jatkuvasti länsimaiselle medialle, voivat kokea kehoarvostusta eri tavalla.

Kokonaisuudessaan tämä teksti saa minut pohtimaan, miten voisin itse vahvistaa myönteistä kehonkuvaa omassa elämässäni ja työssäni. Se muistuttaa minua siitä, että kehosuhde ei ole vain yksilön oma asia, vaan siihen vaikuttavat vahvasti ympäristön ja yhteiskunnan viestit. Samalla se herättää kysymyksen: miten voisin omalla toiminnallani tukea niitä, joilla on vaikeuksia kehoarvostuksen kanssa? Tätä ajatusta jään pohtimaan.

# data[].attributes.body
Kehonkuva on moninainen käsite ja pitää sisällään paljon. Lyhykäisyydessään tekstistä jäi mieleen kun tarkastellaan myönteistä kehonkuvaa ei se suoraan tarkoita, että täytyisi omaa kehoaan kokonaisuudessaan rakastaa/hyväksyä. Vaan positiivista on löytää hyviä ja miellyttäviä asioita omasta kehonkuvasta. Kokonaisuudeen hyväksyminen voi olla vaikeaa, pienin askelin se on helpompaa.

# data[].attributes.body
Itselläni kehon toiminnallisuus eri tavoilla on vahvistanut positiivista kehonkuvaa. Sen kautta on helpompi vastustaa kauneusihanteita, joihin ei välttämättä itse sovi tai samaistu. Tämä ei kuitenkaan ole helppoa ja voi olla todella ristiriitaista. Ajattelenkin, että tämä ristiriita voi aiheuttaa myös ahdistusta, esimerkiksi uhrautuva ja omistautuva äiti ja silti raikas, huoliteltu ja hoikka. On hienoa, että näitä ajatuksia ja vaatimuksia ravistellaan ja tuodaan esille. Etenkin nuoret saattavat altistua nykyään vielä entistä enemmän mahdottomille vaatimuksille, jotka saattavat hiipiä hyvinkin hienovaraisesti.

# data[].attributes.body
Kehonkuva on moninainen käsite. Mielestäni on hyvä, että se määritellään laajasti sekä siinä huomioidaan se, että voi arvostaa omaa kehoaan vaikka ei olisi siihen kaikissa osa-alueissa tyytyväinen. Tämä on inhimillistä. On myös tärkeää, että myönteinen kehonkuva korostaa ulkonäön lisäksi kehon pystyvyyttä ja toiminnallisuutta. Myönteinen kehonkuva sisältää kehon terveyden ja ulkomuodon arvostusta, itsensä vapaata ja rentoa ilmaisua, sisäisen positiivisuuden, joustavan käyttäytymisen sekä ulkopuolisen tiedon suodattamista. Myönteinen kehonkuva tuleekin määritellä monipuolisesti ja joustavasti. Tekstissä korostettiin muiden ihmisten vaikutusta kehonkuvaan ja myös sitä, miten oma kehosuhde vaikuttaa siihen, miten muiden hyväksyntää vastaanotetaan. Mielestäni tulee aina olla varovainen, kun kommentoi toisen ulkonäköä, silloinkin kun kehutaan. Tekstissä myös hyvin huomioidaan sosiaalisten identiteettien vaikutus kehonkuvaan.

# data[].attributes.body
Teksti oli mielenkiintoinen ja toi paljon tietoa siitä, miten paljon eri ulottuvuuksia myönteiseen kehonkuvaan liittyy. Kehonkuva ei suinkaan rajoitu pelkästään ulkonäköön, vaan esimerkiksi kehon toiminnallisuus ja sisäinen positiivisuus ovat osa myönteistä kehonkuvaa. Pohdin myös sitä, että myönteisetkin kommentit toisen ulkonäöstä eivät välttämättä edistä myönteistä kehonkuvaa. Onkin syytä harkita tarkkaan kommentoiko omaa tai toisen ulkonäköä.

# data[].attributes.body
Teksti oli mukavan lempeä, ja huomioi kehon kokonaisvaltaisesti. Surullista mielestäni oli se, että länsimaisessa kulttuurissa korkeampi BMI vaikuttaa kehotyytyväisyyteen niin paljon negatiivisesti,toisin kuin Afrikassa. Olen kuullut hieman pyöreämuotoisemman naisen kokeneen itsensä "oikeanlaiseksi" vain länsimaiden ulkopuolella käydessään.

# data[].attributes.body
Teksti herätti ajatuksia, sillä myönteinen kehonkuva on todella monimuotoinen kokonaisuus. Se ei rajoitu pelkästään ulkoisiin ihanteisiin, vaan korostaa hyväksymistä, toiminnallisuuden huomioimista sekä sisäistä positiivisuutta. Samaan aikaa voi arvostaa sekä olla tyytymätön omaan kehoonsa. Siksi positiivisuuden vahvistaminen on tärkeää eikä keskittyminen tyytymättömyyden vähentämiseen. Se ei ole täydellisyyden tavoittelua, vaan kehon ainutlaatuisuuden huomaamista ja hyväksymistä. Kehonkuva on muuttuva ominaisuus, jota elämäntilanne, sosiaaliset kokemukset ja tunteet muokkaavat.

# data[].attributes.body
Mielenkiintoinen artikkeli. Artikkelin myötä pohdin myös sitä, että vaikka koen suhtautuvani nykyään kohtalaisen joustavasti ja myönteisesti omaan kehonkuvaan, huomaan että ne asiat jotka miellän negatiiviseksi itsessäni onkin oikeastaan äitini puheita itsestään, joita olen kuullut. Tämän huomaaminen on ollut itselle tärkeää, etten vahingossa siirrä samaa ongelmaa myös omille lapsilleni.

# data[].attributes.body
Myönteistä kehonkuvan viitekehystä esittelevä teksti oli monipuolinen ja hyvin aihetta avaava. Siitä muodostui käsitys, että myönteinen kehonkuva on luonnollinen suhtautuminen omaan kehoon. Sitä tekisi mieli verrata leikki-ikäisen lapsen suhtautumiseen omaan kehoon, jolloin on luonnollista suhtautua itseen aidon myönteisesti.

Huomionarvoista oli myös mukaan lukea kehon toiminnallisuus, sillä onhan sillä merkittävä vaikutus monella tavalla ihmisen hyvinvointiin ja näkemykseen itsestä.

# data[].attributes.body
Myönteinen kehonkuva onkin moniolutteisempi asia kuin olin ajatellutkaan..sisältää paljon enemmän tekijöitä ja kerroksia, joita ei ollut tullut edes mietittyä aiemmin. Oli kyl silmiä avaava teksti.

# data[].attributes.body
Teksti herätti minussa paljon ajatuksia erityisesti siksi, että hahmotan nykyään omaa kehoani ennen kaikkea sen toiminnallisuuden kautta. Olen ollut suurimman osan aikuiselämästäni sairas, ja nyt yli nelikymppisenä ajattelen yhä vahvemmin, että kehoni arvo ei liity vain siihen, miltä se näyttää, vaan siihen, miten uskomattoman sitkeä ja kestävä se on ollut. Vaikka kehossani on paljon sairautta ja rajoitteita, olen siihen enemmän kiitollisessa kuin kielteisessä suhteessa. Tämä liittyy mielestäni hyvin tekstin ajatukseen siitä, että myönteinen kehonkuva ei tarkoita täydellistä tyytyväisyyttä, vaan myös kehon arvostamista sen toiminnan, terveyden ja kestävyyden kautta.

Minua puhutteli myös tekstin kohta siitä, miten kulttuuri muokkaa kehonkuvaa. Esimerkki zimbabwelaisten ja Iso-Britanniaan muuttaneiden naisten eroista oli todella kiinnostava. Se muistutti siitä, ettei kehonkuva synny tyhjiössä, vaan siihen vaikuttavat voimakkaasti ympäristö, media ja aikakausi. Muistan itse 2000-luvun alun hyvin armottomana aikana erityisesti nuorille naisille. Ehkä siksi ajattelen nykyään entistä enemmän, että kehon kyky nähdä, kuulla, liikkua, nukkua, tuntea ja selviytyä on lopulta paljon tärkeämpää kuin pinta.

Silti pidin tekstissä realistisena myös sitä, ettei myönteinen kehonkuva tarkoita täydellistä suojaa ulkonäköpaineilta. En itsekään ole niille immuuni. Ajattelen, että juuri tämä tekee koko viitekehyksestä uskottavan: omaa kehoa voi arvostaa ja silti välillä toivoa sen näyttävän toisenlaiselta.

# data[].attributes.body
Mielenkiintoinen teksti. Mielestäni on hyvä, että ravitsemustieteen koulutukseen sisällytetään myös tälläistä materiaalia. Itse sain irti erityisesti siitä kohdasta, jossa puhuttiin, että esimerkiksi kampauksen kehuminen voi vahvistaa myönteisestä kehonkuvaa, mutta vaikka silmien muodon kehuminen voi johtaa epätoivottuun lopputulokseen. Ja toisaalta jos ei kuule minkäänlaisia kehuja ollenkaan, sekään ei välttämättä edistä myönteistä kehonkuvaa. Tämän tiedostaminen auttaa itseänikin keskittämään kehuni vaikka asukokonaisuuden ja kampauksen kehumiseen. BMI:n ja myönteisen kehonkuvan oleminen käänteisessä yhteydessä keskenään länsimaissa ei yllätä itseäni. Sen sijaan se, että näin ei välttämättä ole koko maailmassa, on hieman yllättävää itselleni. Ehkä voisimme oppia muilta mailta enemmän.